Справа № 376/2396/24
Суддя: Коваленко О. М.
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2396/24
Провадження № 2-а/376/2/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року Сквирський районний суд Київської області

у складі: головуючого судді Коваленка О.М.

за участі секретаря Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Куцмида В.І. звернувся до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що 20 липня 2024 року ОСОБА_1 отримав від Сквирського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поштовим відправленням копію постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження від 05.07.2024 № 75465266.

Як вбачається зі змісту постанови, на виконанні у державного виконавця Сквирського ВДВС перебуває виконавчий документ: постанова Державної інспекції архітектури та містобудування України від 13.05.2024 № 5/24/02-1-08.

ОСОБА_1 , до моменту отримання постанови про відкриття виконавчого провадження № 75465266, не було відомо про наявність постанови Державної інспекції архітектури та містобудування України від 13.05.2024 № 5/24/02-1-08.

Окрім того, оскаржувана постанова не була надіслана на адресу місця реєстрації та проживання ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 .

24.07.2024 ОСОБА_1 ознайомився зі змістом постанови Державної інспекції архітектури та містобудування України від 13.05.2024 № 5/24/02-1-08, не погоджується з даною постановою, вважає її протиправної та такою, що підлягає скасуванню з огляду на таке.

13.05.2024 Головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контрою Чикуліною Веронікою Василівною винесено Постанову № 5/24/02-1-08 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 ніби то порушив вимоги пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. Натомість, позиція викладена в оскаржуваній постанові не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення не вчиняв.

Як вбачається, зі змісту оскаржуваної постанови, на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22 квітня 2024 року № 57 «Про проведення позапланової перевірки» (далі - наказ ДІАМ) та відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 23 квітня 2024 року № 423/02/12-24, 01 травня 2024 року головними інспекторами будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василівною та ОСОБА_2 був здійснений виїзд для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об?єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: :02:011:0003.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Натомість всупереч п. 7 Порядку № 553 посадові особи ДІАМ не пред`явили ОСОБА_1 копію направлення від 23 квітня 2024 року № 423/02/12-24 для проведення позапланової перевірки, а також не надали наказ Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22 квітня 2024 року № 57 «Про проведення позапланової перевірки».

Відповідно до п. 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, повідомлення про проведення позапланової перевірки від 24 квітня 2024 року за № 435/02/12-24 з вимогою про надання переліку документів для позапланової перевірки на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: :02:011:0003, було надіслане поштовим зв`язком Укрпошта, відділення «Київ-01133», 25 квітня 2024 року, номер повідомлення 670.

Натомість згадане повідомлення не отримано ОСОБА_1 , оскільки, як вбачається зі змісту роздруківки з сайту укрпошта, відправлення: 670 було доставлено на відділення «Київ-01133», тобто на те відділення з якого було відправлено.

Окрім того п. 12 Порядку № 553, чітко визначено строк надсилання повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, а саме не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Натомість, повідомлення про проведення перевірки було надіслано 25.04.2024, а сама перевірка проведена 01.05.2024, тобто 10-денний строк, який би свідчив про своєчасність сповіщення дотримано не було.

Пунктом 17 Порядку № 553 чітко визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Натомість, всупереч пункту 17 Порядку 553 відповідач не надав ОСОБА_1 другий примірник припису від 02.05.2024, в якому мав бути встановлений строк для усунення виявлених порушень, та того ж числа 02.05.2024 склав протокол про адміністративне правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення від 02.05.2024 був складений за відсутності ОСОБА_1 , що є порушенням вимог ст. 268 КУпАП. Недотримання відповідачем вимог щодо належного сповіщення позивача про розгляд відносно нього справи про адміністративне правопорушення, позбавлення його можливості реалізувати права, передбачені ст. 268 КУпАП, фактично призвели до прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення без всебічного і об`єктивного встановлення обставин по справі, що є додатковою підставою для її скасування.

Також постанова за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесена без повідомлення ОСОБА_1 .

Окрім того, згідно ч. 2 ст. 244-6 КУпАП від імені органів державного архітектурно- будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або щодо об`єктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої-п`ятої), частини перша та друга статті 188-42); головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), або щодо об`єктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), або щодо об`єктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо об`єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно- будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Таким чином, щодо об`єкту за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: :02:011:0003, розглядати справу про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення має керівник виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Вважають, що незалучення відповідачем позивача до участі в складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 02.05.2024 та не повідомлення позивача про час та місце розгляду відносно нього справи про адміністративне правопорушення та складення постанови головним інспектором будівельного нагляду, а не керівником органу, є неправомірним та має наслідком суттєве порушення прав позивача, закріплених у ст. 268 КУпАП.

Представники ДІАМ в оскаржуваній постанові зазначають: «Дочекавшись суб`єкта містобудування, з метою розпочати перевірку згідно наказу ДІАМ, посадовим особам ДІАМ було озвучено від суб`єкта містобудування, що він не допускає посадових осіб ДІАМ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: :02:011:0003.».

Вище згадані обставини не відповідають дійсності та жодним належним та допустим доказом не підтверджуються.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

З урахуванням викладеного, позивач просив:

-поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024 №5/24/02-1-0;

-визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024 №5/24/02-1-08, ухвалену головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василвною, якою ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, щодо нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень, та закрити справу про адміністративне правопорушення.

28.10.2024 представник відповідача Глембоцька О.В., подала до суду відзив на позовну заяву (а.с.77-88), в якому просить відмовити з задоволенні позовних вимог позивача у повному обсязі з урахуванням підстав викладених у відзиві.

04.11.2024 представник позивача Олійник Я.А. подав до суду відповідь на відзив (а.с.122-152), в якому просив позов ОСОБА_1 задовольнити.

12.11.2024 представник відповідача Вельможко К.С., подала до суду заперечення на відповідь на відзив (а.с.213-224), в якому просила у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Сквирський районний суд Київської області від 02.08.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін за наявними у справі матеріалами та призначено судове засідання.

Беручі до уваги склад учасників справи, характер спірних правовідносин, а також враховуючи інші критерії, визначені ч. 3 ст. 257 КАС України, суд вважає за необхідне розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Як вбачається з матеріалів справи, 20 липня 2024 року ОСОБА_1 отримав від Сквирського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) поштовим відправленням копію постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження від 05.07.2024 № 75465266 (а.с.19, 20).

Зі змісту постанови вбачається, що на виконанні у державного виконавця Сквирського ВДВС перебуває виконавчий документ: постанова Державної інспекції архітектури та містобудування України від 13.05.2024 № 5/24/02-1-08.

24.07.2024 ОСОБА_1 ознайомився зі змістом постанови Державної інспекції архітектури та містобудування України від 13.05.2024 № 5/24/02-1-08 (а.с. 27).

Листом Мінінфраструктури повідомлено ДІАМ, що на виконання абзацу четвертого пункту 1 наказу Мінінфраструктури від 19.05.2023 № 424 «Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану» видано наказ Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 20.02.2024 № 159 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», яким наказує Державній інспекції архітектури та містобудування України:

забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва за адресою: с. Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці водного фонду (кадастровий номер :02:011:0003);

надати звіт про виконання цього наказу Міністерству розвитку громад, територій та інфраструктури України протягом 5-ти днів після проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю (а.с. 102,103).

13.05.2024 Державною інспекцією архітектури та містобудування України в особі головного інспектора будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліної Вероніки Василівни та інших працівників того ж підрозділу, було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Вказаний захід проведено на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 423/02/12-24 від 23.04.2024, виданого на підставі постанови Кабінету міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». З направлення вбачається, що підставою його видачі, зокрема проведення позапланового заходу, є наказ Державній інспекції архітектури та містобудування Українивід 22.04.2024 № 57, виданий на підставі звернення жителів Білоцерківської територіальної громади в особі представника Вікторії Білої від 29.12.2023, зареєстрований ДІАМ за №Ко/3985/08-23. Строк дії направлення до 13.05.2024 (а.с.104).

13.05.2024 на підставі вказаного направлення, відповідачем за участю інспекторів підрозділу здійснено виїзд за місцем знаходження об`єкту та проведено перевірку.

За результатами перевірки, відповідачем складено акт від 01.05.2024, з якого вбачається, що позивач ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003. Також у акті зазначено, що ОСОБА_1 відмовився бути присутнім про складанні даного документу. Примірник акту надіслано позивачу поштою 02.05.2024 №122 (а.с.107-108,119 зворотна сторона).

02.05.2024 відповідачем також складено протокол про адміністративне правопорушення щодо недопущення посадових осіб ДІАМ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003. У протоколі відсутня відмітка про отримання чи відмову у отриманні другого примірника протоколу правопорушником. Копія протоколу надіслана позивачу поштою 02.05.2024 №122 (а.с.109-111, 119 зворотна сторона).

02.05.2024 відповідачем видано ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства та допустити посадових осіб ДІАМ на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, а також забезпечити присутність суб`єкта або уповноваженої особи на вказаному об`єкті у термін до 17.05.2024. Примірник припису надіслано позивачу поштою 02.05.2024 №122 (а.с.112-113, 119 зворотна сторона).

Позивача будо повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке відбудеться 13.05.2024 об 11:00 годині (а.с.114, 120).

Згідно постанови №5/24/022-1-08 від 13.05.2024 ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень. Копію постанови надіслано позивачу поштою 14.05.2024 №274 (а.с.115-117,119).

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України, передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VІ, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ, визначені органи державного архітектурно-будівельного контролю, до яких зокрема належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).

Пунктом 5 Порядку № 553, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

За правилами п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з ч. 3 ст. 41 № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Аналогічні положення містить п. 11 Порядку № 553.

Крім того, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки (п. 10 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI, п. п. 11 п. 11 Порядку № 533).

У свою чергу, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку № 533).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку № 533).

Відповідно до положень п. 16 цього Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553, передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку № 553).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).

Тож з наведеного слідує, що на законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому, в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядками № 533 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

Суд зазначає, що суб`єкт містобудування, повідомлений про проведення перевірки, самостійно вирішує питання про свою присутність під час перевірки. Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Умова, з якою пов`язується початок проведення перевірки, визначена пунктом 7 Порядку № 533. Так, під час проведення позапланової перевірки, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Наказ про проведення позапланової перевірки винесений 22.04.2024, направлено поштою стандартним відправленням (не рекомендованим) ОСОБА_1 25.04.2024, в той час як перевірка розпочалася 01.05.2024, тобто 10-денний строк дотримано не було.

Відповідач мав змогу продовжити одноразово строк проведення перевірки, зважаючи на об`єктивну неможливість ОСОБА_1 прибути до об`єкту будівництва, однак таких дій не вчинив.

Пунктом 21 Порядку № 553, передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Слід зазначити, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до приписів ст. 244-6 КУпАП, органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

За загальним правилом відповідно до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту наведених норм слідує висновок, що протокол про адміністративне правопорушення повинен складатися у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Складання його без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, можливий в тому випадку, якщо така особа викликалась для його складання, але не з`явилась.

Протокол про адміністративне правопорушення від 02.05.2024 був складений за відсутності ОСОБА_1 та, як вказувалося вище, про візит інспектора 02.05.2024, тобто в день складення протоколу ОСОБА_1 не повідомлявся, тобто позивач не викликався в день складення протоколу, що є порушенням ст. 268 КУпАП.

Крім того, у протоколі визначено датe розгляд справи про адміністративне правопорушення 13.05.2024 об 11:00 год.

Так, ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 284 КУпАП, постанова про накладення адміністративного стягнення є рішення, яким встановлюється вина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в скоєнні правопорушення та призначається міра адміністративного стягнення.

Суд вважає, що незалучення відповідачем позивача до участі в складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 02.05.2024 та не повідомлення позивача про час та місце розгляду відносно нього справи про адміністративне правопорушення, є неправомірним та має наслідком суттєве порушення прав позивача, закріплених у ст. 268 КУпАП.

Такі порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та при розгляді відносно позивача справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням об`єктивної неможливості ОСОБА_1 бути присутнім під час складення протоколу та проведення перевірки, на думку суду, не можуть вважатися суто формальними, а є достатніми для судового захисту прав позивача, шляхом скасування спірної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності від 13.05.2024 №5/24/02-1-08.

Окрім того, представник позивача просить поновити строк на оскарження постанови, зазначивши, що ОСОБА_1 оскаржуваної постанови не отримував, не брав участь у розгляді справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, лише 24 липня 2024 року позивачем було отримано фотокопію оскаржуваної постанови за наслідками ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 75465266.

Повноваження суду скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності і закрити справу про адміністративне правопорушення встановлено п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та про наявність підстав для її скасування через недоведеність контролюючим органом наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, суд перевіряє дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю імперативних правових норм Закону, оскільки тягар доказування наявності перелічених обставин покладається на суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 КАС України, суд

ухвалив:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024 №5/24/02-1-08, ухваленої головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василвною.

Визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024 №5/24/02-1-08, ухвалену головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василвною, якою ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, щодо нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень, та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Коваленко