Справа № 520/14/25
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 р. Справа № 520/14/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., м. Харків, по справі № 520/14/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНАРК ІНТЕЛМЕД»

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНАРК ІНТЕЛМЕД», (далі позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області від 28 травня 2024 року №27137 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року по справі №520/14/25 позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській від 28 травня 2024 року № 27137 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" (вул. Шевченка, буд. 315, м. Харків, 61033, ) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Головне управління ДПС у Харківській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подали апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на те, що висновки суду про задоволення позову не відповідають обставинам справи, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року по справі №520/14/25 винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, просять скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Враховуючи, що справа судом першої інстанції розглянута за правилами спрощеного провадження, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка відноситься до незначної складності, не вимагають витребування нових доказів та проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, відповідачем в апеляційній скарзі не зазначено які нові докази він просить витребувати або дослідити, то за таких обставин колегія суддів вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у відкритому судовому засіданні та розглянути справу в порядку письмового провадження.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вивчивши обставини справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" (код ЄДРПОУ 25182226), юридична адреса: вул. Шевченка, буд. 315, м. Харків, 61033, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області (Київська ДПІ), зареєстровано платником податку на додану вар тість.

Товариство з обмеженою відповідальністю "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" здійснює господарську діяльність відповідно обраних кодів економічної діяльності, а саме: Оптова торгівля фармацевтичними товарами (КВЕД №46.46) (основний); Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (КВЕД №46.19); Оптова торгівля фруктами й овочами (КВЕД №46.31); Оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами (КВЕД №46.37); Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками (КВЕД №46.38); Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (КВЕД №46.73); Роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах (КВЕД №47.73); Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки (КВЕД №73.20); Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів (КВЕД №77.11); Неспеціалізована оптова торгівля (КВЕД №46.90); Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням (КВЕД №46.69).

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Харківській області від 28 травня 2024 року № 27137 «Про відповідність ТОВ «КОНАРК ІНТЕЛМЕ» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість».

Підставою прийняття вищенаведеного рішення слугувала наявна у контролюючого органу податкова інформація, а саме:

- накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності (код 11 податкової інформації);

- постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податків (код 14 податкової інформації).

У графі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» Рішення від 28 травня 2024 року № 27137 зазначено здійснення господарських операцій з придбання позивачем товарно-матеріальних цінностей з наступними кодами УКТ ЗЕД: , , , , , 3004, , та отримання послуги (код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг №73.20) у період з 18.11.2023 по 16.05.2024.

Позивачем подавалась скарга від 03.06.2024 №81 до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних центрального рівня Державної податкової служби України, за результатами розгляду якої було прийнято рішення №28126 від 04.06.2024, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку - без змін.

Вважаючи протиправним та необґрунтованим Рішення комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН ГУ ДПС у Харківській області від 28 травня 2024 року № 27137 про відповідність ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" ризиковості платника податку на додану вартість, з метою захисту своїх прав позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що суб`єкт владних повноважень не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Приписами пп.20.1.45. п.20.1. ст.20 Податкового кодексу України (надалі ПК України) передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Положеннями п.61.1 ст.61 ПК України встановлено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.16 цієї ж статті реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок №569).

Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції, чинній на момент прийняття спірного рішення), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів (далі за текстом - Порядок №1165).

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку №1165 (у редакції, чинній на момент винесення спірного рішення), автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Кодексу.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Кодексу.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку №1165).

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення (абзац 8 пункту 40 Порядку №1165).

Згідно з додатком 4 до Порядку №1165, яким передбачено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

З аналізу наведених норм слідує, що положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Колегія суддів наголошує на тому, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак оскаржуване рішення Комісії регіонального рівня впливає на права, інтереси та обов`язки такої особи.

Комісією Головного управління ДПС у Харківській області щодо ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості №25823 від 16.05.2024 по пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» у зв`язку з виявленням обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Податковим органом в рішенні №25823 від 16.05.2024 у графі "У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено:

11 накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податків.

22.05.2024 року позивач звернувся до Головного управління ДПС у Харківській області з поясненнями разом з копіями документів.

Однак, Комісією Головного управління ДПС у Харківській області щодо ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" прийнято з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 22.05.2024 №73 рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 28 травня 2024 року №27137 по п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток № 1 до Порядку №1165) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Податковим органом в рішенні №27137 від 28 травня 2024 року у графі "У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено:

11 накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податків.

Також, у графі "Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено:

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 300249000, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 300449000, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 300450000, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 300490000, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 3004, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 18.11.2023-16.05.2024, код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова 73.20, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 14.12.2023-03.01.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024;

Тип інформації - придбання; період здійснення господарської операції 20.12.2023-15.01.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 25182226, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції до переліку платників, які відповідають критеріям ризикованості платника податку 16.05.2024.

Оцінюючи правомірність рішення №27137 від 28 травня 2024 року, колегія суддів зазначає, що виходячи із системного аналізу норм Порядку №1165, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23 червня 2022 року у справі 640/6130/20.

Із змісту оскаржуваного рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №27137 від 28 травня 2024 року слідує, що вказане рішення прийнято на підставі аналізу господарських операцій.

Дослідивши оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, колегією суддів установлено, що контролюючим органом порушено процедуру прийняття вказаного рішення.

Так, зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією.

Тобто рішення прийнято з порушенням процедури, встановленої нормами чинного законодавства, а тому є протиправним.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20, від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20 вказав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Щодо зазначення контролюючим органом в рішенні №27137 від 28 травня 2024 року про здійснення накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності, колегія суддів зазначає, що Головним управлінням ДПС у Харківській області в оскаржуваному рішенні та протягом розгляду адміністративної справи відповідачем не було зазначено, яка кількість товару знаходиться в залишках у позивача та не надано доказів, що у позивача відсутні або недостатні місця для їх зберігання.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідачем до суду першої інстанції та суду апеляційної інстанції не надано відповідних протоколів, які б свідчили про проведення комісією Головного управління ДПС в Харківській області засідань щодо розгляду питання про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а також доказів на підтвердження відсутності (недостатності) у ТОВ «Конарк Інтелмед» місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

При цьому, позивачем в у повідомленні від 22.05.2024 року №73 зазначено, що для здійснення своєї господарської діяльності підприємством було орендовані приміщення:

У місті Харкові відповідно до договору оренди від 01.09.2018 №6/09, який укладений з НВ ТОВ «ЕКОНТ СИСТЕМА» орендує складські та офісні приміщення загальною площею 2419,35 м2 за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, буд. 315. Договір діє з 01.09.2018 по 31.12.2019 з автоматичною пролонгацією;

У Тернополі відповідно до договору оренди від 01.04.2022 року 01-04/2022-0, укладеного з ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «КОНАРК ІНТЕЛМЕД» орендує нежитлові приміщення загальною площею загальною площе 247,3 м2 в будівлі за адресою: м. Тернопіль, вул. Клима Савури, буд. 6 для проведення комерційної діяльності. Терміни оренди до 31.12.2020 з правом пролонгації. Також, відповідно до договору від 01.04.2022 №01-04/2022/С, укладеного з ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" орендує нежитлові приміщення загальною площею 502,3 м2 в будівлі за адресою: м. Тернопіль, вул. Клима Савури, буд. 6а для проведення комерційної діяльності.

У місті Києві відповідно до договору оренди від нерухамого майна від 01.03.2021року, або іншого відокремленого індивідуально визначеного майна, що належить до майнового комплексу НАН України з Інститут проблем математичних машин і систем НАН України, який передав у строкове платне користування - офісні приміщення розміщенні на другому поверсі будівлі загальною площею 325,3 кв.м., приміщення загального користування, розмішене на другому поверсі будівлі площею 74,7 кв.м. та складське приміщення, розміщене на першому поверсі будівлі площею 115,4 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Глушкова, 42, для розміщення офісу підприємства, складу та іншого використання нерухомого майна. Договір діє до 31.07.2024.

Вказані договори були надані позивачем разом з поясненнями у повідомленні від 22.05.2024 року №73, яке було направлено до контролюючого органу.

Щодо твердження податкового органу про постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податків, колегія суддів зазначає наступне.

Так, як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, із наданих до суду документів слідує, що операції з придбання послуг/товарів на митній території України за УКТ ЗЕД та , відбувались з АТ «Укрексімбанк», відповідно до Лізингового договору №23-72LL001 від 07.12.2024, у п.1.1. якого сторонами погоджено, що Лізингодавець, АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (скорочено АТ «Укрексімбанк», ідентифікаційний код 00032112), зобов`язується набути за договором купівлі-продажу у власність об`єкт фінансового лізингу у продавця відповідно до Заяви про надання послуг фінансованого лізингу (Додаток №2 до цього договору) та інших умов цього Договору і передати відповідно актом приймання-передачі (Додаток 3), об`єкт фінансового лізингу у платне володіння та користування Лізингоодержувачу на визначений строк та на умовах, обумовлених цим Договором, а Лізингоодержувач (ТОВ "Конарк Інтелмед") зобов`язується прийняти Об`єкт фінансового автомобіль CITROЁN C-Elysee LIVE, 2023 року в кількості 1 шт.

Також, відповідно до п. 1.1. Договору фінансового лізингу №23-72LL002 від 07.12.2023, Лізингодавець, АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (скорочено АТ «Укрексімбанк», ідентифікаційний код 00032112), зобов`язується набути за договором купівлі-продажу у власність об`єкт фінансового лізингу у продавця відповідно до Заяви про надання послуг фінансового лізингу (Додаток №2 до цього договору) та інших умов цього Договору і передати відповідно актом приймання-передачі (Додаток 3), Об`єкт фінансового лізингу у платне володіння та користування Лізингоодержувачу на визначений строк та на умовах, обумовлених цим Договором, а Лізингоодержувач (ТОВ «Конарк Інтелмед») зобов`язується прийняти автомобіль AUDI Q8 Spb e-tron 55 quattro advanced, в кількості 1 шт.

Згідно пояснень, які надавались ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" ГУ ДПС у Харківській області, придбання транспортних засобів обумовлено необхідністю зберігати високу мобільність менеджерів з продажу товарів. Через високу інтенсивність переміщень працівників, компанія періодично оновлює автомобільний парк.

Однак, рішення №27137 від 28 травня 2024 року не містить аналіз поданих позивачем до контролюючого органу документів, які були надані разом з поясненнями у повідомленні від 22.05.2024 року №73 та жодних обґрунтувань чому документів наданих позивачем не достатньо для підтвердження не відповідності підприємства пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Крім того, згідно з пунктами 44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Між тим, податковий орган при перевірці позивача на критерії ризиковості не звертався із запитами до позивача та не вчиняло жодних дій для підтвердження отриманої інформації, а лише обмежився узагальненою інформацією з інформаційних ресурсів ДПС.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Верховний Суд неодноразово в своїх постановах наголошував, що податкова інформація не є безумовною підставою для висновків про нездійснення господарських операції за умови наявності інших документів, що підтверджують реальність постачання товарів чи надання послуг і не є безперечним доказом на підтвердження доводів податкової інспекції про нереальність/безтоварність господарських операцій. Податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону і сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень. Процес аналізу інформаційних баз даних ДПС України та ЄРПН є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов`язань й податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.

Зазначений висновок узгоджується з висновком Верховного Суду викладеним у постанові від 18 березня 2024 року у справі № 480/1798/22.

Таким чином, оскаржуване рішення прийнято лише у зв`язку з наявною податковою інформацією, що у свою чергу свідчить про порушення податковим органом вимог Порядку №1165 в частині встановленої послідовності прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якому має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Враховуючи те, що збір податкової інформації, відповідно до статті 72 ПК України, є різноманітним, а сама інформація є об`ємною, зазначення в рішенні Комісії підстави його прийняття має бути чітким, що надаватиме платнику податків можливість визначитися з переліком документів для надання Комісії на спростування вказаного рішення, а у разі неприйняття позитивного для платника рішення - оскаржити його з наведенням відповідних мотивів.

Відповідачем також не надано доказів того, що Товариство з обмеженою відповідальністю "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" задіяне у проведенні ризикових операцій.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 та від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для прийняття певного рішення, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень "суб`єктивізує" акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи контролюючим органом не доведено правомірність прийняття спірного рішення від 28 травня 2024 року № 27137.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від 28 травня 2024 року № 27137 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, як таке, що прийнято без дотримання вимог законодавства, необґрунтовані, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Колегія суддів зауважує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ "КОНАРК ІНТЕЛМЕД" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення-без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, яке є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області без задоволення, а судове рішення без змін.

Інші доводи сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2025 по справі № 520/14/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.М. Макаренко
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій