Справа № 380/11893/24
Суддя: Іщук Лариса Петрівна
Дата ухвалення: 2025-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/11893/24 пров. № А/857/34627/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Іщук Л. П.,

суддів Обрізка І. М., Шинкар Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Хомин Ю.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року (головуючий суддя Мричко Н.І., 11:05 год., м. Львів, повний текст виготовлено 16 грудня 2024 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Львівській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" №11-дс від 06.05.2024.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій покликається на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що підставою для порушення дисциплінарного провадження став лист Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 19.02.2024 № 4287/7/99- 00-14-02-07 щодо можливого порушення посадовими особами Головного управління ДПС у Львівській області вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VI, Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених Наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216. До листа № 4287 долучено витяги з Журналу безпеки, у яких містяться відомості про моніторинг ОСОБА_1 інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності стосовно ОСОБА_2 , який є її братом.

Зазначає, що працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме, не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі, не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Наголошує, що здійснюючи моніторинг інформації в Єдиному вікні надання Електронної звітності щодо свого брата, позивач про цей випадок не повідомила свого безпосереднього начальника. Крім того, акцентує увагу, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Під час апеляційного розгляду представник відповідача підтримала апеляційну скаргу.

Представник позивача у судовому засіданні просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, дослідивши докази, які є в матеріалах справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 "Про врегулювання конфлікту інтересів" наказано застосувати до старшого державного інспектора відділу організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області Кокорузь С.Б. захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів: у випадку отримання до виконання завдань, що передбачатиме вчинення дій, розгляд справ, підготовку та прийняття рішення чи участь у його прийнятті, що стосуватиметься ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) не вчиняти дій, не приймати рішень та письмово інформувати заступника начальника управління.

Згідно з наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області від 28.03.2024 №27-дп порушено дисциплінарне провадження щодо старшого державного інспектора відділу організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_1 з метою визначення наявності, характеру і тяжкості вчинення нею дисциплінарного проступку ( ОСОБА_1 , використовуючи наданий їй доступ до інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС здійснила 10.10.2023 перегляд інформації в ІКС Податковий блок щодо близької особи брата ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та на порушення вимог пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій).

За результатами розгляду дисциплінарної справи поданням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області від 26.04.2024 № 13-01-14-11 встановлено порушення пунктів 2 та 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу", рекомендовано до старшого державного інспектора відділу організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення, передбачене пунктом 2 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу" - оголошення догани.

Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області від 06.05.2024 №11-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" оголошено догану старшому державному інспектору відділу організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області Кокорузь С.Б. за здійснення перегляду у підсистемах ІКС Податковий блок відомостей щодо ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та всупереч пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушено вимоги:

- розділів 2, 3 посадової інструкції старшого державного інспектора відділ організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області;

- підпунктів 2.2.23 розділу 2 Положення про відділ організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Львівській області;

- пункту 5.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52;

- пункту 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування затверджених наказом Національного агенства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158;

- частини 1 статті 38 Закону України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 № 1700-VI;

- пункту 7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216;

- пункту 2 наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 "Про врегулювання конфлікту інтересів";

- пунктів 1, 2, 7, 8 частини 1 статті 8, пункту 1 частини 1 статті 62 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII.

Вважаючи наказ Головного управління ДПС у Львівській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" №11-дс від 06.05.2024 протиправним, позивач звернулась з цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що в матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази того, що позивач вчиняла будь-які дії, приймала рішення чи участь в його прийнятті щодо своєї близької особи - брата ОСОБА_2 , зокрема, шляхом внесення коригувань в ІКП платника, коригування показників поданої звітності, повідомлення службової інформації третім особам, тощо.

Суд дійшов висновку, що відповідач не підтвердив наявність у діях позивача складових дисциплінарного проступку, зокрема: протиправних дій (бездіяльності) у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків, а також вини позивача. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.

Закон України «Про державну службу» № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII) визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Засади дисциплінарної відповідальності регламентовані главою 2 розділу VIII Закону № 889-VIII.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Приписами частини другої статті 65 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 9-1) порушення вимог Закону України «Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)» у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А» або «Б»; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Згідно частини першої статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини першої статті 67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Як встановлено, за результатами розгляду дисциплінарної справи поданням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області від 26.04.2024 № 13-01-14-11 встановлено порушення позивачем пунктів 2 та 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу".

Частиною першою статті 69 Закону №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).

У пункті 4 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 7 Порядку №1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (пункт 24 Порядку №1039).

У пункті 33 Порядку №1039 зазначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

При цьому, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

За правилами пункту 34 Порядку №1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язковою передумовою для застосування до державного службовця одного з видів дисциплінарного стягнення є встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Однією з підстав для застосування до державного службовця такого стягнення як догана є вчинення ним дисциплінарного проступку, а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини державного службовця з`ясовуються під час розгляду дисциплінарної справи, за наслідками якого керівник державної служби вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі №140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі №420/2949/19, від 4 вересня 2020 року у справі №826/6165/17.

З матеріалів справи вбачається, що 28.03.2024 ГУ ДПС у Львівській області видано наказ №27-дп "Про порушення дисциплінарного провадження", згідно якого вирішено порушити дисциплінарне провадження стосовно старшого державного інспектора відділу організації роботи ЦОП, надання адміністративних послуг та податкових сервісів управління податкових сервісів ОСОБА_1 з метою визначення наявності, характеру і тяжкості вчинення нею дисциплінарного проступку - використовуючи наданий їй доступ до інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем ДПС, здійснила 10.10.2023 перегляд інформації в ІКС "Податковий блок" стосовно близької особи - брата ОСОБА_2 ) та на порушення вимог пункту 2 наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких.

Згідно наказу в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області від 22.09.2023 № 505 у випадку отримання до виконання завдань, що передбачатиме вчинення дій, розгляд справ, підготовку та прийняття рішення чи участь у його прийнятті, що стосуватиметься ФОП ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зобов`язана не вчиняти дій, не приймати рішень та письмово інформувати заступника начальника управління.

Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області від 06.05.2024 №11-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_1 оголошено догану.

Тобто, суть вчиненого правопорушення, за яке позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у здійсненні нею перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи - брата ОСОБА_2 та неповідомлення безпосереднього керівника про вчинення таких дій.

Судом першої інстанції встановлено і визнається відповідачем, що ОСОБА_1 автоматично надано доступ до Початкового переліку ролей інформаційно-комунікаційних систем ДПС за напрямом роботи "08. Обслуговування платників", а саме: роль "530005" перегляд даних про об`єкти оподаткування платників податків; роль " НОМЕР_2 " перегляд інформації довідникового центру; роль "800002" перегляд декларацій; роль "420021" перегляд договорів/заяв/повідомлень; роль "540024" звіти/переліки; роль "540011" перегляд облікових даних та звітності платників; рол "800016" перегляд реєстрів звітності; роль "420027" перегляд реєстру рішень про скасування відмов у прийняттті звітності; роль "800019" створення запиту на коригування документа звітності; роль "10430" перегляд архіву електронних документів податкової звітності; роль "700020" перегляд ІКП; роль "550002" перегляд журналу обробки заяв на включення до реєстру ЦСО РРО; роль "550001" перегляд реєстру ЦСО; роль "550005" перегляд реєстру екземплярів РРО; роль "550011" перегляд даних про РРО/КОРО/РК та журналу використання РРО з купівлі-продажу іноземної валюти; роль "800025" перегляд журналу заяв про бажання/відмову отримувати документ через електронний кабінет; роль "460002" перегляд каталогу електронних кабінетів (арк. справи 150).

Апелянтом не заперечується те, що перегляд позивачем 10.10.2023 інформації в підсистемі ІКС "Податковий блок" був пов`язаний з виконанням нею своїх посадових обов`язків.

Тобто, позивач була притягнута до дисциплінарної відповідальності за використання наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податку, стосовно якого в неї врегульовано потенційний конфлікт інтересів.

Водночас, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що з наведеного не вбачається наявність у діях позивача всіх елементів дисциплінарного проступку, зокрема, його об`єктивної сторони, оскільки відповідачем не було доведено те, що такі дії призвели до настання шкідливих наслідків та їх причинно-наслідковий зв`язок з винною поведінкою позивача.

Колегія суддів констатує, що відповідачем не доведено, що вказані дії були пов`язані із наданням близькій особі позивача переваг з питань оподаткування та із прийняттям будь-яких рішень щодо його діяльності. Позивачем не здійснювалося внесення жодних змін в ІКП «Податковий блок», а також не здійснювалося коригування показників поданої ним звітності. Службова інформація в особистих цілях не використовувалася та не передавалася стороннім особам, її використання було виключно з метою виконання функціональних обов`язків.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службових повноважень, а тому відсутні підстави для констатації факту використання позивачем інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах за наведеними обставинами.

Верховний Суд у постанові від 02 лютого 2023 року у справі №140/8162/20 наголосив, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

У поданні дисциплінарної комісії, а також в оскаржуваному наказі не зазначено негативних наслідків дій позивача, пов`язаних із здійсненням перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи.

Дослідивши матеріали дисциплінарного провадження, колегія суддів зазначає, що у таких зазначено лише про перегляд інформації стосовної близької особи, однак про використання відповідної інформації, що і становило би недотримання посадових обов`язків і могло б спричинити негативні наслідки, відповідач висновків не зробив.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що у зв`язку з недоведенням необхідних елементів дисциплінарного проступку, відсутні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відтак оскаржуваний наказ №11-дс від 06.05.2024 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо доводів апелянта про пропуск позивачем строку звернення з позовом до суду

Скаржник вважає, що оскільки рішення про накладення дисциплінарного стягнення прийнято під час проходження позивачем державної служби, відтак при визначенні строку для звернення до суду слід застосувати норму ст. 78 Закону № 889-VIII, згідно якої строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі, який виник у зв`язку із проходженням публічної служби (притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності) обмежений десятьма календарними днями після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає, що наказ від 06.05.2024 № 11-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» був скерований позивачу листом від 07.05.2024 № 13543/6/13-01-11-01-31 на електронну адресу, яка зазначена в особовій справі ОСОБА_1 , однак звіту про успішне доставлення такого листа відповідачем не надано.

Також апелянт вказує, що даний наказ був скерований позивачу на її поштову адресу рекомендованим листом, однак на підтвердження таких доводів надає лише квитанцію про надсилання поштового відправлення (а.с. 189), з якої неможливо встановити, що і кому було надіслано таким листом. Будь-якого повідомлення про вручення позивачу рекомендованого листа відповідачем не надано.

Оскільки у матеріалах справи відсутні будь-які відомості про вручення позивачу оскаржуваного наказу, колегія суддів не приймає до уваги доводи скаржника про пропуск позивачем строку звернення з позовом до суду.

Інші доводи та аргументи скаржника, наведені ним у апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції і свідчать про незгоду із правовою оцінкою судом обставин справи, встановлених у процесі її розгляду.

При обгрунтуванні цієї постанови суд апеляційної інстанції враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, колегія суддів прийшла до висновку, що доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доказів, які б були безпідставно залишені без уваги судом першої інстанції.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Щодо розподілу судових витрат, то такий відповідно до ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року у справі № 380/11893/24 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. П. Іщук
судді І. М. Обрізко
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 15 квітня 2025 року