Справа № 120/13953/24
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Мєзєнцева Є.І., Файдюк В.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сьомого апеляційного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

17.10.2024 ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Сьомого апеляційного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу з підстав п.1 ч.4 статті 169 КАС України.

Не погоджуючись з ухвалою суду про повернення позовної заяви, позивачем подано апеляційну скаргу.

На думку позивача, що ухвала Вінницького окружного адміністративного суду від 09.12.2024 є така, що є не законною та не відповідає верховенству права, за змістом ухвали не дотримано вимог положень 242 КАС України.

Зокрема, Позивач зазначив, що позовну заяву було повернуто через те, що не було виконано вимоги ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 23.10.2024.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що думку позивача, полягала у тому, що підпис - це графічний знак або набір знаків, який ставиться на ухвалі для автентичності, законності, авторства та має юридичну силу. Підпис розташовується внизу під текстом ухвали/рішення. Також, позивач стверджує, що підпис може ідентифікувати автора/підписанта ухваленого рішення, оскільки це слугує тому, що підписант ознайомлений з рішенням та погоджується з його змістом.

Отже, доводи ґрунтуються в апеляційної скарзі тим, що на отриманих останнім ухвал 23.10.2024, 13.11.2024 та 09.12.2024 Вінницького окружного адміністративного суду, засвідченими належним чином, відсутній підпис особи, яка ухвалила рішення, через що у позивача викликає сумніви щодо законності прийнятого рішення, оскільки не зазначення підпису, гербової печатки суду може свідчити про підробку рішення, не згоди з викладеним в ухваленому рішенні, не зрозумілості та повноти рішення.

Відповідно до ухвали від 21.01.2025 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду визначив підсудність за Шостим апеляційним адміністративним судом як територіально наближеного до апеляційного округу Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.02.2025 року відкрито апеляційне провадження та встановлено строку до 03 березня 2025 року для подання відзиву на апеляційну скаргу, та витребувано справу із суду першої інстанції.

Від відповідача відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Після надходження справи, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2025 року розгляд даної апеляційної скарги призначено у порядку письмового провадження з 31 березня 2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, в межах доводів і вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Із аргументів, позивач вказував, про відсутність фізичного підпису судді та гербової печатки на копії судового рішення. Далі позивач зазначив, що засвідчення копії рішення здійснюється у випадку зняття копії рішення з оригіналу, а не роздрукованого такого судового рішення.

Позивач в апеляційній скарзі посилався на судову практику Великої палати від 11.09.2024 у справі № 930/191/23 в якій Верховний суд посилався на 5.22 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації.

Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814 затверджено Інструкцію з діловодства в місцевих та апеляційних судах України (далі - Інструкція № 814).

Розділом ХІ Інструкції № 814 врегульовано особливості засвідчення та видавання копій судових рішень і документів. Відповідно до пункту 1 розділу ХІ Інструкції № 814 копії судових рішень видаються особам, які відповідно до чинного законодавства мають право на їх одержання. Згідно з пунктом 2 розділу ХІ Інструкції № 814 учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення у паперовій формі, засвідчена відповідно до вимог Інструкції, надсилається у порядку, визначеному законом.

Копія судового рішення, виготовлена апаратом суду у паперовій формі, засвідчується відповідальною особою апарату суду та відповідною печаткою суду із зазначенням дати (пункт 3 розділу ХІ Інструкції № 814). Як унормовано пунктом 6 розділу ХІ Інструкції № 814 копія судового рішення повинна відповідати оригіналу та може бути виготовлена у паперовій формі шляхом виготовлення ксерокопії з оригіналу судового рішення, яке знаходиться в матеріалах справи. Із системного аналізу зазначених вище приписів Інструкції слідує, що видача копії судового рішення можлива лише за наявності в матеріалах справи оригіналу такого рішення. При цьому, підписання копії судового рішення належить до повноважень відповідальної особи апарату суду, яка проставляє на такій копії відповідні реквізити, передбачені Інструкцією.

Вінницький окружний адміністративний суд в свої ухвалі від 13.11.2024 року вказав, що ухвалу про залишення позовної заяви без руху отримано представником позивача в електронний кабінет.

Колегія судів з приводу цього, зазначає наступне.

Як визначено частини 6 статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Частиною 5 статті 18 КАС України Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно частини 7 статті 18 КАС України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом. Статтею 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Рівність всіх учасників визначається законом, що всі учасники рівні перед законом та судом. Кодексом визначено, що учасники зобов`язані добросовісно користуватись правами та неухильно вконувати процесуальні обов`язки. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 44 КАС України ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами. Законом України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» унормовано праве регулювання поняття електронного підпису. Згідно пункту 15 статті 1 «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис. Відповідно до ч.ч. 1, 2, ст. 14 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» Електронна ідентифікація здійснюється з використанням засобів електронної ідентифікації та процедури автентифікації відповідно до схем електронної ідентифікації.

Відповідність засобів електронної ідентифікації (крім засобів, визначених абзацом першим частини третьої статті 15 цього Закону) низькому, середньому або високому рівню довіри визначається за результатами проведення процедур оцінки відповідності з урахуванням частини четвертої статті 15 цього Закону, а також відповідно до вимог Закону України "Про технічні регламенти та оцінку відповідності".

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги щодо оформлення копії судових рішень помилковими, з огляду на що, отримана позивачем ухвала про залишення позовної заяви без руху підлягала виконанню.

Так, з огляду на те, що позивач у визначений судом строк недоліки позовної заяви не усунув, суд першої інстанції відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України правомірно постановив ухвалу про повернення позовної заяви.

Отже, ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви постановлена з дотриманням норм процесуального права, викладені у скарзі міркування та твердження позивача не спростовують правильності висновків суду. Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 р. - залишити без задоволення.

Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сьомого апеляційного адміністративного суду про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев

В.В. Файдюк