Справа № 640/20680/21
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень товариства шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкту до повного усунення порушень зазначених в акті від 04.06.2021 за №258, -
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (надалі по тексту також позивач, ГУ ДСНС України у Київській області, Головне управління), 22.07.2021 звернулося в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Еко" (надалі по тексту також відповідач, ТОВ "Еко", товариство), про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень товариства шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкту до повного усунення порушень зазначених в акті від 04.06.2021 за №258.
Позовні вимоги мотивовані тим, що при проведені перевірки відповідача щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки виявлено порушення вимог законодавства, за наслідками яких, на переконання Головного управління, наявна реальна загроза життю та здоров`ю людей. З метою усунення порушень та забезпечення безпеки життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, позивач просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", розташованого за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкту до повного усунення порушень зазначених в акті від 04.06.2021 за №258.
Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалою від 29.07.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.78-80).
Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко" скористалося правом подання відзиву на адміністративний позові за вих.№1011/777юв від 20.08.2021, зареєстроване в канцелярії суду 26.08.2021 (а.с.87-131). З доводами позивача, викладеними у позовній заяві, відповідач не погоджується, вказує на безпредметність заявленого позову й відтак просить суд відмовити у його задоволенні, виходячи з наступного.
На переконання товариства, частина порушень, описаних у акті перевірки та приписі, наданому посадовими особами ДСНС є такими, що не відповідають дійсності, надуманими та не підтвердженими відповідними нормами законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, більше того, позивачем не надано доказів того, що наведені ним порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, і усунення цих порушень вимагає вжиття крайнього заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкта перевірки. Додатково зауважено, що в межах акту перевірки присутні посилання на приписи законодавства, котрі "не розповсюджують свою дію на приміщення відповідача, з огляду на сферу його використання".
Також зазначено про скерування до ГУ ДСНС України у Київській області повідомлення про вжиття заходів з метою усунення виявлених порушень та подання заяви про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з питань усунення порушень на об`єкті перевірки, зафіксованому відповідним актом.
На виконання ухвали суду від 12.03.2025, представником ТОВ "Еко" із використанням підсистеми "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи скеровано додаткові пояснення у справі, зареєстровані у канцелярії суду у день надходження 13.03.2025 (а.с.140-146). Доводи та мотиви, викладені у таких, є тотожними вже висловленим у межах відзиву на адміністративний позов.
Від представника Головного управління ДСНС України у Київській області із приміткою "Документ сформованих у системі "Електронний суд 31.03.2025" надійшли додаткові пояснення, реєстрація яких відбулась 31.03.2025 (а.с.148-160).
З приводу визначених у межах ухвали суду від 12.03.2025 питань щодо результатів розгляду позивачем листів ТОВ "Еко" від 10.06.2021 за №912/777юв та від 05.08.2021 за №987/777юв, повідомлено про ініціювання проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, втім такий не був проведений, про що складено відповідний акт. У свою чергу, надалі товариство повторно не зверталося щодо проведення таких заходів, відтак відсутні підстави вважати, що зазначені у акті перевірки порушення усунуті.
З посиланням на практику Верховного Суду, Головне управління звертає увагу на достатності зафіксованих в акті перевірки порушень для застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкту відповідача.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, вивчивши зміст позовної заяви та відзивів на позов, додаткових пояснень, дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення проти них, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступні обставини.
Посадовими особами Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області на підставі наказу Головного управління ДСНС України у Київській області "Про проведення планових перевірок" за №499 від 16.04.2021 (а.с.14-19), посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) за №3219 від 20.04.2021 (а.с.21) в період з 24.05.2021 по 04.06.2021 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки об`єкту товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", розташованого за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А.
За результатами проведеної перевірки в акті перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за №258 від 04.03.2021 (а.с.22-30) (надалі по тексту також акт за №258 від 04.03.2021) встановлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 31.12.2014 за №1417 (надалі по тексту також Правила №1417), серед яких:
1. Допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах в приміщеннях: електрощитової, їдальні та офісних приміщеннях (відсутні протипожежні двері) (пункт 2.3 глави 2 розділ ІІ Правил №1417).
2. Складські приміщення не відділені від торгового залу протипожежними перегородками 1-го типу з протипожежними дверима 2-го типу, що мають сертифікат відповідності (відповідно пункту 6.45 ДБН В.1.1-7:2016) (пункт 22 розділу ІІ Правил №1417).
3. Системи протипожежного захисту знаходяться в несправному стані (пункт 1.1 глави 1 розділу V Правил №1417).
4. Не заключено договір на технічне обслуговування системи пожежної сигналізації (пункт 1.4 глави 1 розділу V Правил №1417).
5. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (пункт 1.6 глави 1 розділу ІV Правил №1417).
6. У складських приміщеннях відкриті електророзподільчі коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (пункт 1.7 глави 1 розділу ІV Правил №1417).
7. Допускається використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків). Допускається користування пошкодженими розетками та вимикачами (пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Правил №1417).
8. У складських приміщеннях та у приміщенні електрощитової допускається розташування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами (пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Правил №1417).
9. Не виконано замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20 глави 1 розділу ІV Правил №1417).
10. Лінії живлення побутових кондиціонерів підключенні без улаштування електричного захисту (абзац другий пункт 2.26 глави 2 розділу ІV Правил №1417).
11. Місця проходження протипожежних перегородок, стін, що відокремлюють електрощитову від складських приміщень (електрокабелі, електропроводи, повітропроводи, трубопроводи та ін.) не заповнені (незагерметизовані) відповідними гільзами, муфтами та ін., що забезпечить клас вогнестійкості самої стіни чи перегородки (відповідно до п. 9.1, п. 19.13 ДБН В.2.6-64:2021, п. 6.20 ДБН В.1.1-7:2016, п. 6.6.8 ДБН В.2.5-67:2013) (пункт 22 розділу ІІ; пункт 2.4 глави 2 розділу ІІІ Правил №1417).
12. Відсутній другий евакуаційний вихід з приміщення торгового залу безпосередньо назовні (відповідно до пункту 7.2.4 ДБН В.1.1-7-2016) (пункт 22 розділу ІІ; пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил №1417).
13. На об`єкті не вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі (пункт 5 розділу ІІ Правил №1417).
14. Шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням в повній мірі (пункт 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил №1417).
15. На рампі улаштовано тимчасове приміщення для охорони (підпункт 5 пункту 9.1 глави 9 розділу VІ; пункт 4.11 глави 4 розділу VІ Правил №1417).
16. У складських приміщеннях та у приміщеннях зони браку ширина проходів та місця штабельного зберігання не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі (підпункт 7 пункту 9.1 глави 9 розділу VІ Правил №1417).
17. У складських приміщеннях та у приміщеннях зони браку допускається зберігання продукції навалом та впритул до приладів і труб опалення (підпункт 13 пункту 9.1 глави 9 розділу VІ Правил №1417).
18. У складських приміщеннях допускається захаращення шляхів евакуації (пункт 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил №1417).
19. У складських приміщеннях допускається експлуатація побутових електронагрівальних приладів (підпункт 13 пункту 9.1 глави 9 розділу VІ; пункту 4.11 глави 4 розділу VІ Правил №1417).
20. Не здійснено технічне обслуговування вогнегасників (пункт 2.2 глави 2 розділу ІІІ; пункт 3.17 глави 3 розділу V Правил №1417).
21. На шляхах евакуації встановлених банкомат (пункт 4.11 глави 4 розділу VІ Правил №1417).
22. Пожежні плоскоскладальні рукава не утримуються приєднаним до крана (підпункт 3 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил №1417).
23. На дверцятах пожежних шаф після літерного індексу "ПК" не вказано порядкові номери кранів та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (підпункт 8 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил №1417).
24. Не проведено технічне обслуговування і перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів. У торговому залі пожежний кран-комплект не доступний для використання (впритул стоїть стелаж із товаром) (підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил №1417).
25. Посадові особи не пройшли навчання і перевірку знань з питань пожежної безпеки (пункт 15 розділу ІІ Правил №1417).
26. Не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (пункт 8 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України (надалі по тексту також КЦЗ України)).
27. Допуск до роботи працівників не здійснюється тільки після проходження ними навчань, інструктажів і перевірки знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки (пункт 4 глави 6 розділу V Правил №1417).
28. Не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту згідно норм належності (пункт 2 частини 1 статті 20 КЦЗ України).
29. Відсутня інформація про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії (пункт 3 частини 1 статті 20 КЦЗ України).
30. Не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності із врахуванням всіх чинників небезпеки (відповідно до розділу ІІІ п.7 Наказу МНС №140, Наказу МВС від 05.11.2018 №879 ПТБ) (стаття 9 Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" від 18.01.2001 за №2245-ІІІ (надалі по тексту також Закон №2245-ІІІ).
Як слідує з матеріалів адміністративного позову, наявність саме вказаних порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки стали підставою для звернення позивача з даним позовом.
Акт перевірки не містить застережень і зауважень, у ньому відсутні пояснення відповідача щодо допущених порушень, а також підпис керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи.
Листом за №912/777юв від 10.06.2021, скерованого заступнику начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Київській області, ТОВ "Еко" повідомлено про вжиття заходів щодо усунення порушень, виявлених, в тому числі на об`єкті, розташованому у м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А (а.с.96-97).
У матеріалах справи відсутні докази щодо надсилання та отримання такого ГУ ДСНС України у Київській області, у свою чергу позивачем у межах додаткових пояснень від 31.03.2025 (а.с.148-160) не надано відомостей, які б підтверджували вказане.
У межах листа-заяви за №897/777юв від 05.08.2021, скерованого начальнику Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Київській області, отриманого та зареєстрованого позивачем за вх.№5442 від 09.08.2021, товариство просить призначити та провести позапланову перевірку з питань усунення ТОВ "Еко" виявлених в ході проведення планових заходів державного нагляду (контролю) порушень на перелічених у коментованій заяві об`єктах, серед яких зазначено про розташований у м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А (а.с.98-99).
Посадовими особами Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області складено акт за №448 від 07.10.2021 стосовно неможливості здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ "Еко" за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А, а саме перевірки, яка повинна здійснюватися з 06.10.2021 по 07.10.2021 відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Київській області від 29.09.2021 за №1125, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 29.09.2021 за №7612, з огляду на відсутність під час проведення такого заходу керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи (а.с.158).
Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступних підстав та мотивів.
У відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 КАС України, визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин, суд зазначає, що при вирішенні даної справи керується нормами Законів та підзаконних нормативно-правових актів в тій редакції, яка чинна на момент виникнення чи дії конкретної події, обставини і врегулювання відповідних відносин.
Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 за №877-V (надалі по тексту також Закон №877-V) та Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 31.12.2014 за №1417 (надалі по тексту також Правила №1417) (тут і надалі в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (надалі по тексту також органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); спосіб та форми здійснення заходів державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).
Частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
За змістом статті 64 Кодексу цивільного захисту України (надалі по тексту також КЦЗ України, Кодекс), центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади і його територіальних органів, які здійснюють вказаний нагляд, серед іншого, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду, цивільного захисту і техногенної безпеки;
У відповідності до статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Частиною 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
В силу вимог положень постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій" від 16.12.2015 за №1052 Державна служба України з надзвичайних ситуацій (надалі по тексту також ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Серед основних завдань ДСНС України є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому позивач наділений повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у вказаній сфері безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також зупинення надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані на підставі частини 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України).
Серед підстав для звернення в такому випадку до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами, нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій, неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання (пункт 1, 4, 10 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з частиною 2 цієї статті Кодексу повне або часткове зупинення об`єктів і надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення об`єктів і надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
В призмі положень частини 2 статті 51 та частина 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України Забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Таким чином, слід дійти висновку, що КЦЗ України пов`язує застосування заходів реагування з виявленням порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Отже, для правильного вирішення цього спору обов`язковому встановленню підлягають обставини щодо вчинення відповідачем порушень, які, в свою чергу, створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Окремо наголошено також і на тому, що слід вважати помилковим висновок, за яким належним доказом усунення всіх наявних в акті перевірки порушень є лише результати повторної перевірки, в ході проведення якої посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема.
Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.
Таким чином, суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень акти виконаних робіт на встановлення певного обладнання, на приведення споруд, обладнання до чинних вимог, правил, інструкцій тощо; первинні документи, що свідчать про купівлю необхідного обладнання; різного роду договори про надання певних послуг, наявність яких є обов`язковою, тощо.
В контексті спірних правовідносин, що склались між сторонами, необхідно вказати, що саме суд вирішує питання чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.
Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.
В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.
За таких обставин, висновок про те, що належним доказом усунення порушення є тільки акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, є помилковим, оскільки такий доказ є одним із доказів, який може підтверджувати обставину усунення підприємством виявлених порушень.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №808/1883/16.
Відсутність мотивованої оцінки кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, не зазначення мотивів відхилення кожного аргументу учасника свідчать, що висновки судів про визнання підтвердженими обставин існування підстав для застосування заходів реагування є передчасними та необґрунтованими, здійсненими на підставі неповно встановлених обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.
Судом на виконання вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного суду України також взято до врахування позицію Верховного Суду, викладену в межах постанови від 28.05.2019 у справі №819/1850/17, за якою під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Так, при обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Отже, аналіз викладених вище по тексту судового рішення правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Повертаючись до фактичних обставин справи, посадовими особами Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області на підставі наказу Головного управління ДСНС України у Київській області "Про проведення планових перевірок" за №499 від 16.04.2021 (а.с.14-19), посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) за №3219 від 20.04.2021 (а.с.21) в період з 24.05.2021 по 04.06.2021 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки об`єкту товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", розташованого за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А.
За результатами проведеної перевірки в акті перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за №258 від 04.03.2021 (а.с.22-30) (надалі по тексту також акт за №258 від 04.03.2021) встановлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 31.12.2014 за №1417, Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" від 18.01.2001 за №2245-ІІІ, а також Кодексу цивільного захисту України.
Реалізовуючи передбачене частиною 1 статті 6 Закону №877-V право подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю), що є підставою для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю), ТОВ "Еко" скеровано лист-заяву за №897/777юв від 05.08.2021, адресовану начальнику Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Київській області, отриманого та зареєстрованого позивачем за вх.№5442 від 09.08.2021, у якому товариство просило призначити та провести позапланову перевірку з питань усунення виявлених в ході проведення планових заходів державного нагляду (контролю) порушень на перелічених у коментованій заяві об`єктах, серед яких зазначено про розташований у м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А (а.с.98-99).
У межах додаткових пояснень представника Головного управління ДСНС України у Київській області, що надійшли до суду із приміткою "Документ сформованих у системі "Електронний суд 31.03.2025", зареєстровані 31.03.2025 (а.с.148-160), позивачем на виконання вимог ухвали Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 (а.с.135-137), серед яких у останнього витребувано належним чином оформлені докази та пояснення в частині результатів розгляду вищезгаданого листа ТОВ "Еко", а також проведення станом на 12.03.2025 позапланового заходу (перевірки) в частині з`ясування результатів і наслідків усунення порушень, виявлених і встановлених актом за №258 від 04.06.2021, підтверджено не тільки про одержання такого, але й про ініціювання проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Втім, як засвідчується актом за №448 від 07.10.2021 (а.с.158), здійснення посадовими особами Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ "Еко" за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А, а саме перевірки, котра мала бути проведена у період з 06.10.2021 по 07.10.2021 відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Київській області від 29.09.2021 за №1125, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 29.09.2021 за №7612, не відбулось з огляду на відсутність під час проведення такого заходу керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи.
Разом із тим, судом також взято до врахування обставину скерування ТОВ "Еко" заступнику начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Київській області листа за №912/777юв від 10.06.2021, у якому повідомлено про вжиття заходів щодо усунення порушень, виявлених, в тому числі на об`єкті, розташованому у м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А (а.с.96-97).
В межах такого зазначено, що "товариством вживаються заходи щодо усунення порушень, виявлених на вказаному об`єкті, а саме: проведено тендер на виконання робіт щодо технічного обслуговування первинних засобів пожежогасіння, керівники магазинів (відповідальні особи) записані на навчальні курси з пожежної безпеки та цивільного захисту, проведено технічне обслуговування пожежних кранів з відміткою у спеціальному журналі, наказами та інструкціями встановлено відповідний протипожежний режим та розроблена інструкція (№12) з питань техногенної безпеки, цивільного захисту та дій в разі виникнення надзвичайних ситуацій на об`єктах товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", відповідними наказами організована робота з обліку та контролю первинних засобів пожежогасіння, внутрішнього та зовнішнього протипожежного водопостачання. Крім того проводиться відповідна робота з приведення електричних мереж, електроустаткування, електрообладнання до вимог з пожежної безпеки, а також відчищання шляхів евакуації, електрощитових, та інших технічних та побутових приміщень від сторонніх предметів".
Окрім того звернено увагу, що "частина будівель (приміщень) ТОВ "Еко", на яких проводилась перевірка, перебуває у користуванні на праві оренди, тому в рамках договірних відносин дані будівлі експлуатуються без змін планувальних рішень, та в тому стані, в якому приміщення були надані власником будівлі. Таким чином, ТОВ "Еко" не має права одноосібно приймати рішення щодо будь-яких конструктивних змін в будівлях (приміщеннях) та/або в їх елементах, системах, сітях тощо. Інші порушення, які не потребують значних матеріальних ресурсів, будуть усунені впродовж двох місяців. Порушення, які потребують великих матеріальних інвестицій, будівельних робіт, капітального ремонту, переобладнання та/або переоснащення, та їх усунення пов`язане з порушенням сталого робочого процесу об`єкта, будуть проводитись згідно окремого інвестиційного проекту та терміни їх усунення будуть подовжені з об`єктивних причин".
Слід зауважити, що у матеріалах справи відсутні докази щодо надсилання та отримання такого ГУ ДСНС України у Київській області, у свою чергу позивачем у межах додаткових пояснень від 31.03.2025 (а.с.148-160) не надано відомостей, які б підтверджували вказане.
За змістом частини 4 статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Так, пунктом 4 ухвали Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 (а.с.135-137) у ТОВ "Еко" витребувано належним чином оформлені докази та пояснення на обґрунтування чи спростування обставин про причини допущення виявлених порушень в акті перевірки за №258 від 04.06.2021 та заходи, які вжито з метою усунення останніх.
Тим не менш, за змістом поданих відповідачем додаткових пояснень у справі від 13.03.2025 (а.с.140-146), такі зводяться до відтворення доводів та мотивів, викладених попередньо у відзиві на адміністративний позов.
Згідно приписів частин 1 і 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина 2 статті 73 КАС України).
Проте, в спірному випадку, товариством не надано жодного доказу (окрім як листа за №912/777юв від 10.06.2021) з яких суд мав би можливість встановити та перевірити обставини щодо дійсного повного, належного усунення (згідно доводів відповідача) порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 31.12.2014 за №1417, Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" від 18.01.2001 за №2245-ІІІ, а також Кодексу цивільного захисту України, зафіксованих у акті за №258 від 04.03.2021, на які посилається відповідач у листі за №912/777юв від 10.06.2021, в межах якого повідомлено про вжиття заходів щодо усунення порушень, виявлених, в тому числі на об`єкті, розташованому у м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А (а.с.96-97).
Відтак, станом на дату ухвалення рішення в даній адміністративній справі, у матеріалах справи відсутні належні й достатні докази того, що товариством з обмеженою відповідальністю "Еко" усунуті порушення установлених законодавством вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Застосовуючи у спірних правовідносинах поняття "порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей", суд виходить із наступних мотивів.
Ані Кодекс цивільного захисту України, ані Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не містить в собі юридичне визначення "конкретних обставин, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей", переліку відповідних "небезпечних чинників", "порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки", наявність яких створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Дана категорія понять є оціночною, у зв`язку з чим трактування "загрози життю та здоров`ю людей", що створюється певним порушенням у сфері пожежної безпеки, повинно визначатися контролюючим органом і судом в кожному конкретному випадку окремо.
Пунктом 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено термін пожежна безпека, за змістом якого це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до пункту 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України техногенна безпека відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.
Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей у сфері пожежної безпеки слід пов`язувати з обставинами і небезпечними чинниками, які безпосередньо можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
Заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній же повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення у сфері пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.
На переконання суду, позивачем належним чином обґрунтовано наявність підстав для застосування судом заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) приміщень товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", розташованого за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 1А, до повного усунення порушень зазначених в акті за №258 від 04.06.2021.
Всі вищеперелічені судом виявлені позивачем порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки в своїй сукупності і без їх усунення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як працівникам, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), а саме:
відсутність протипожежних дверей з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу наступного отруєння чадним газом, продуктами горіння;
відсутність перегородок 1-го типу 3 протипожежними дверима 2-го типу сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння;
несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;
у випадку не обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації може призвести до невчасного попередження про пожежу та її розповсюдження;
здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур);
у разі виникнення короткого замкнення з`єднувальній коробці в вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зонах може призвести до швидкого спалаху горючих рідин та парів, що призведе до стрімкого розвитку пожежі та до можливих негативних наслідків (загрозу життю та/або здоров`ю людей, великим матеріальним збиткам);
використання світильників безпосередньо з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) а також користування пошкодженими розетками та вимикачами може призвести до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;
розташування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим матеріалам;
не виконання заміру опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;
підключення ліній живлення побутових кондиціонерів без улаштування електричного захисту може призвести до аварійної експлуатації кожного побутового кондиціонера та зниження їх технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;
не заповнення (незагерметизація) місць проходження протипожежних перегородок, стін, що відокремлюють електрощитову від складських приміщень (електрокабелів, електропроводів, повітропроводів, трубопроводів та ін.) відповідними гільзами, муфтами та іншим сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння;
відсутність другого евакуаційного виходу з приміщення торгового залу безпосередньо назовні перешкоджає евакуації людей з приміщень;
відсутність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі може призвести до збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину;
улаштування тимчасового приміщення для охорони на рампі може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням;
за допомогою обмежувальних ліній забезпечується вільний доступ до засобів пожежогасіння, кнопок пожежної тривоги, ефективно позначаються ділянки, на яких не можна нічого складувати, крім того, такі сповіщають про знаходження пішохідних доріжок, забезпечуючи збереження вільними евакуаційних шляхів, що в свою чергу не призведе до травмування, загибелі людей та втрати значних матеріальних втрат;
допущення зберігання продукції навалом та впритул до приладів і труб опалення у складських приміщеннях та у приміщеннях зони браку може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим матеріалам, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
захаращення шляхів евакуації може призвести до стрімкого розвитку пожежі та заблокувати наявні шляхи евакуації, що в свою чергу призведе до травмування, загибелі людей та втрати значних матеріальних втрат;
використання побутових електронагрівальних приладів допускається виключно в спеціально відведених приміщеннях (місцях), у свою чергу, використання вищевказаних приладів не за регламентом може призвести аварійних режимів роботи даних приладів, що може спровокувати виникнення пожежі;
не здійснення технічного обслуговування вогнегасників унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
недотримання вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
не утримання пожежних плоскоскладальних рукавів приєднаними до крана унеможливлює відбирання води на потреби пожежогасіння;
відсутність загальної нумерації на дверцятах пожежних шаф може призвести до порушення умов їх експлуатації та несвоєчасного обслуговування пожежних кранів;
не проведення технічного обслуговування і перевірки на працездатність шляхом пуску води у випадку виникнення пожежі призводить до неможливості вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу на ранніх стадіях, що призведе до її розповсюдження та матеріальних збитків, перешкоджає евакуації людей;
відсутність навчання з пожежно-технічного мінімуму може призвести до невірних дій персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей;
відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе може призвести до невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху;
допуск до роботи працівників, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки може призвести до порушення правил пожежної безпеки та виникнення надзвичайної ситуації;
відсутність для працюючого персоналу засобів індивідуального захисту збільшує час впливу небезпечних факторів на органи дихання та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей
відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху;
відсутність ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, що в свою чергу не дозволяє виконати своєчасне реагування на надзвичайну ситуацію.
Так, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійно достатньою правовою підставою для застосування до відповідача відповідних заходів реагування (указаний висновок узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 05.05.2022 у справі № 160/4988/19, від 19.07.2023 у справі №200/2315/20-а, від 29.02.2024 у справі №420/1984/20, тощо).
У свою чергу, такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18).
Особлива небезпека від пожежі, що створює реальну загрозу життю та здоров`ю людей, характеризується її небезпечними чинниками. Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки попередить виникнення пожежі, а у разі її виникнення обмежить розповсюдження полум`я, забезпечить оперативну ліквідацію пожежі та безпеку для життя і здоров`я людей від небезпечних чинників пожежі.
Разом з тим, суд звертає увагу, що частиною 1 статті 8 Конституції України встановлено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
У Рішенні від 2 листопада 2004 року №15-рп/2004 Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров`ю людей.
Системно аналізуючи положення частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров`ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які безпосередньо можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
Суд звертає увагу на те, що у даному випадку не усунені відповідачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожеж та небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В той же час, в адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з`ясування всіх обставин у справі (пункт 4 частини 3 статті 2, частини 2, 4 статті 9, частина 3 статті 77, частина 6 статті 94 КАС України).
Суд вжив всіх заходів на з`ясування обставин, які мають значення для даної справи, в тому числі витребував у відповідача додаткові пояснення і докази з власної ініціативи (пункти 4-5 ухвали суду від 12.03.2025).
Однак відповідачем не подано суду жодного доказу, які б підтверджували усунення чи вжиття заходів на вирішення питання про усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки за №258 від 04.06.2021.
Підсумовуючи викладене та приймаючи до уваги те, що станом на дату розгляду справи відповідачем зазначені в акті перевірки за №258 від 04.06.2021 порушення не усунуто, доказів на усунення частини порушень відповідачем не надано, суд прийшов до висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Разом із тим, вказаний висновок суду жодним чином не припиняє і не звужує зміст обов`язку товариства з обмеженою відповідальністю "Еко" щодо невідкладного усунення в повному обсязі усіх порушень, які зафіксовані в акті перевірки за №258 від 04.06.2021, з метою забезпечення належної пожежної безпеки.
На підставі статті 1291 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень товариства з обмеженою відповідальністю "Еко", що знаходиться за адресою: вул. Шолуденка, 1А, м. Вишгород, Київська область, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи, зафіксованих у акті перевірки за №258, складеного 04.06.2021 Вишгородським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (ідентифікаційний код юридичної особи 38537963), вул. Межигірська, буд. 8, м. Київ, 04071;

відповідач товариство з обмеженою відповідальністю "Еко" (ідентифікаційний код юридичної особи 32104254), проспект Науки, буд. 8, м. Київ, 03039.

Суддя Чуприна О.В.