Справа № 380/3604/25
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2025-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/3604/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2025 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хоми О.П., розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» (далі позивач, ТОВ «ЛЕКСКОРП») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Львівській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 10620 від 16.01.2025;

- зобов`язати ГУ ДПС у Львівській області виключити ТОВ «ЛЕКСКОРП» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначив, що ГУ ДПС у Львівській області прийняло рішення про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ЛЕКСКОРП» критеріям ризиковості платника податку № 10620 від 16.01.2025. На думку відповідача, підставою такого віднесення стала відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зазначених у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019. Вказує на те, що в оскаржуване рішення відповідача не містить належної мотивації, підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, а саме: в оскаржуваному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Вважає, що відповідач не деталізував податкову інформацію, на підставі якої прийнято оскаржуване рішення. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Просить суд задовольнити позовні вимоги повністю.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, суть яких полягає в такому. За результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних, у зв`язку з отриманням інформації у процесі поточної діяльності встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій ТОВ «ЛЕКСКОРП», що відповідає п. 8 критеріїв ризиковості платника податку згідно з кодами податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме:

код 03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

код 11 накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

код 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

код 13 придбання товарів (послуг) платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Стверджує, що позивач здійснював фінансово-господарські операції з ризиковими контрагентами ТОВ «ДІ ЛІНК» та ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ» шляхом визначення податкового зобов`язання з ПДВ за основною ставкою, та здійснював фінансово-господарські операції з ризиковими контрагентами ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ» та ТОВ «ТД ФОКСІ» шляхом не зменшення податкового кредиту з податку на додану вартість по операціях, здійснених з цими ризиковими контрагентами.

На думку відповідача, інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є: постачання у період з 01.06.2024 по 07.11.2024 платнику податків за податковим номером 45186577 (ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ»), постачання у період з 01.06.2024 по 07.11.2024 платнику податків за податковим номером 40273345 (ТОВ «ДІ ЛІНК»), придбання у період з 01.08.2024 по 19.11.2024 у платника податків за податковим номером 44842493 (ТОВ «ТД ФОКСІ»), придбання у період з 01.08.2024 по 05.12.2024 у платника податків за податковим номером 45186577 (ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ»).

Зазначає, що у зв`язку з цим, комісія ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийняла рішення № 10620 від 16.01.2025 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ЛЕКСКОРП» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків.

Відповідач вважає, що із врахуванням дати первинного віднесення позивача до переліку ризикових платників податку, особливостей господарських операцій, які здійснює товариство, останнє не було позбавлене можливості визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи з метою виключення з переліку ризикових. Вказав, що позивач на розгляд комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ЄРПН не надав документів щодо спростування підстав для включення до ризикових.

Звернув увагу, що позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, оскільки суд в такому випадку перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. Просить у задоволенні позову відмовити.

Позивач у відповіді на відзив заперечив аргументи відповідача, наведені у відзиві. Щодо операцій з ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ» вказав, що контрагента віднесено до критеріїв ризиковості платника податків на підставі рішення № 15958 від 17.10.2024, проте з 02.09.2024 ТОВ «ЛЕКСКОРП» немає господарських відносин з цим товариством та не співпрацює досі. Щодо ТОВ «ТД «ФОКСІ» зазначає, що контрагента віднесено до критеріїв ризиковості платника податків на підставі рішення № 114330 від 07.11.2024, однак відносини позивача та ТОВ «ТД «ФОКСІ» були і до моменту віднесення контрагента до критеріїв ризикових платників податку. Щодо ТОВ «ДІ ЛІНК», то цього контрагента віднесено до критеріїв ризиковості платника податків на підставі рішення №58066 від 12.05.2021, однак в податковому органі відсутній механізм інформування суб`єктів господарювання щодо включення їх контрагентів до ризикових, а отже суб`єкт господарювання не в змозі своєчасно відреагувати та припинити співпрацю з контрагентом, який віднесений до ризикових.

Звертає увагу, що ТОВ «ЛЕКСКОРП» надало усі необхідні копії документів, які спростовують підстави для включення до ризикових і підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості: первинні документи щодо постачання/ придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні, інші документи.

Зауважує, що комісія ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийняла рішення про відповідність ТОВ «ЛЕКСКОРП» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання ТОВ «ЛЕКСКОРП» податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

Стверджує, що висновки відповідача містять лише посилання на аналіз даних ЄРПН та аналіз інформаційних баз даних без зазначення конкретних даних та показників (дані щодо накладних, постачальників, показників, господарських операції тощо).

Вважає, що відповідач не надав суду жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який би слугував підставою для прийняття оспорюваного рішення та був покладений в основу їх прийняття. Податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Зазначає, що позивач неодноразово подавав документи до комісії регіонального рівня з метою виключення його з переліку ризикових, за результатами розгляду яких прийняті рішення (в тому числі і спірне рішення) про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, без наведення детального переліку документів, які платнику необхідно подати з метою спростування ризиковості.

Відповідач подав додаткові пояснення, в яких заперечив аргументи позивача. Вказує, що у період з 07.11.2024 по 09.01.2024 позивач неодноразово подавав до відповідача пакет документів на підтвердження реальності проведених ним операцій з контрагентами, проте, на думку відповідача, такі документи не є достатніми та не спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковими контрагентами. Вказане підтверджується рішеннями комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, якими ТОВ «ЛЕКСКОРП» віднесено до ризикових платників податку. Зауважує, що такі рішення позивач не оскаржив у судовому порядку, вони не є скасовані.

Окрім того, зазначає, що під час перевірки наданих документів було встановлено, що ТОВ «ЛЕКСКОРП» не надало підтверджень щодо місць зберігання придбаного газу, у документах, що супроводжують імпорт вказані різні адреси розвантаження, відсутні документи, що підтверджують транспортування газу між різними точками розвантаження.

Вказує, що проведеним аналізом даних ЄРПН комісія ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН встановила, що за період 2024 року» обсяг придбання (3 140 641 тонн газу) ТОВ «ЛЕКСКОРП значно перевищує обсяг реалізації (27 184,61 тонн газу), що свідчить про значне його накопичення без подальшої реалізації.

Зауважує, що стосовно контрагентів ТОВ «ДІ ЛІНК», ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ», ТОВ «ТД ФОКСІ» прийняті аналогічні рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Вважає, що посилання позивача на неможливість застосування до нього критеріїв ризиковості на підставі існування у податкового органу негативних даних стосовно його контрагентів, є безпідставним, оскільки законодавством установлений обов`язок суб`єкта господарської діяльності пересвідчитися у добросовісності свого контрагента з метою уникнення відповідальності.

Також зазначає, що перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/ розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю. Визнання відповідачем на підставі оцінки податкової поведінки платника податків таким, що відповідає критеріям ризиковості, не впливає на його господарську діяльність, не створює перешкод для цього, та не завдає шкоди його діловій репутації, оскільки здійснення передбачених законом заходів контролю, зокрема щодо сплати податків (обов`язкових платежів) є нормою така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 160/10287/19 та від 12.11.2020 у справі № 240/3906/19.

Позивач одночасно з позовною заявою 25.02.2025 (вх. № 15695) подав заяву про забезпечення позову до пред`явлення позову, яку ухвалою від 27.02.2025 повернено без розгляду.

Ухвалою від 27.02.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивач 07.03.2025 (вх. № 19605) подав заяву про забезпечення адміністративного позову, яку ухвалою суду від 10.03.2025 - задоволено повністю. Зупинено дію рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» критеріям ризиковості платника податку № 10620 від 16.01.2025 до набрання законної сили рішенням суду у цій справі.

Відповідач 13.03.2025 (вх. № 21714 та № 21734) подав клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі № 380/3604/25, застосованих ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 10.03.2025.

Відповідач 14.03.2025 (вх. № 21841) подав відзив на позовну заяву.

Ухвалою від 14.03.2025 прийнято до розгляду клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову та призначено таке до розгляду у судовому засіданні 18.03.2025 о 15:00 год.

Позивач 17.03.2025 (вх. № 22569) подав заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Суд у судовому засіданні 18.03.2025 оголосив перерву до 19.03.2025 о 13:00 год. для постановлення ухвали, що оформлюється окремим документом.

Позивач 18.03.2025 (вх. № 22952) подав відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 19.03.2025 у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Львівській області про скасування заходів забезпечення позову відмовлено повністю.

Відповідач 21.03.2025 (вх. № 24162) подав заяву про роз`яснення судового рішення, у задоволенні якої ухвалою суду від 26.03.2025 відмовлено повністю.

Відповідач 08.04.2025 (вх. № 29391) подав додаткові пояснення.

Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 29.05.2020 до вказаного реєстру внесено запис про реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» з присвоєнням коду .

Основним видом економічної діяльності ТОВ «ЛЕКСКОРП» згідно з Класифікацією видів економічної діяльності є 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний). Іншими видами діяльності є: 10.51 Перероблення молока, виробництво масла та сиру; 52.10 Складське господарство; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками; 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; 46.214 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 35.23 Торгівля газом через місцеві (локальні) трубопроводи; 96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.; 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 47.30 Роздрібна торгівля пальним.

У зв`язку із здійснення господарської діяльності в сфері оптової та роздрібної торгівлі пальним у позивача наявна відповідна ліцензія на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі № 00427, зареєстрована 20.09.2023, терміном дії з 22.07.2020 до 22.07.2025 (том 4 а.с. 28).

Згідно з додатком до наказу № 15-к/тр від 30.09.2024 директором ТОВ «ЛЕКСКОРП» затверджено штат у кількості 7 штатних одиниць (том 3 а.с. 276).

Товариство має орендовані приміщення:

кімната № 133, що знаходиться на 6-му поверсі корпусу ІЛК за адресою вул. Стороженка, 12, м. Львів, 79018. Приміщення платно використовується на підставі договору оренди № 214/2023-о від 28.08.2023 з Фінансово-лізинговою компанією ЕЛЕКТРОН-ЛІЗИНГ» - ДП ПрАТ «КОНЦЕРН-ЕЛЕКТРОН» (2) (том 7 а.с. 151-176);

квартира 5, яка знаходиться на 6-му поверсі нежитлового будинку та два паркомісця в гаражі 16 за адресою вул. Велика Васильківська, 64, м. Київ, 03150. Приміщення платно використовується на підставі договору оренди № ХВ-24-01/05 від 14.05.2024 з ТОВ «Хед Вектор» () (том 7 а.с. 177-200).

Закупівля товару позивач здійснюється:

через аукціони Української Енергетичної Біржі: договори купівлі-продажу скрапленого газу № AKLPG-UN-67/7-2-СГ від 29.05.2024, № AKLPG-UN-71/9-4-СГ від 03.07.2024, № AKLPG-UN-80/4-1-СГ від 28.08.2024, № AKLPG-UN-83/3-1-СГ від 11.09.2024, № AKLPG-UN-84/1-3-СГ від 18.09.2024, № AKLPG-UN-84/3-3-СГ від 18.09.2024, № AKLPG-UN-87/7-11-СГ від 09.10.2024, № AKLPG-UN-90/5-7-СГ від 30.10.2024, № AKLPG-UN-90/1-9-СГ від 30.10.2024, № AKLPG-UN-91/5-11-СГ від 06.11.2024 (том 4 а.с. 29-56);

на підставі контрактів з нерезидентами: Bialchem Group Sp.z.o.o. контракт № 1/LPG/LEX/BIAL/UKR/2024 від 27.05.2024 (том 4 а.с. 57-79); Bulmarket Dm Ltd контракт № 110/29.06.2022 від 29.06.2022 (том 4 а.с. 156-158); BULROM GAS IMPEX SRL контракт № 3 від 04.07.2024 (том 4 а.с. 177-179); Condition O? контракт № 19/08-2024 від 19.08.2024 (том 4 а.с. 206-209).

Розмитнення товару здійснює брокер ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на підставі договору-доручення про надання послуг по декларуванню товарів № 22 від 19.08.2020 (том 4 а.с. 211-212).

Основними постачальниками позивача є:

ТОВ «ОККО-ЕКСПРЕС» () на підставі договору № 352981 від 09.10.2023 (том 5 а.с. 1а-4);

ТОВ «ТРЕЙДПОІНТ» () на підставі договору № 05/04-2024 від 05.04.2024 (том 5 а.с. 5-6);

ТОВ «Торговий Дім Фоксі» (код ЄДРОПОУ 44842493) на підставі договору № 14082024-1/16 від 14.08.2024 (том 5 а.с. 10-15);

Перевезення товару здійснюється на підставі договорів на перевезення вантажів з такими контрагентами:

ТОВ «АС-ТРАНС» () договір № 31 від 10.08.2022 (том 7 а.с. 38-39);

ТОВ «АС-ТРАНС» () договір № 35 від 10.08.2022 (том 7 а.с. 40-41);

ТОВ «ІТАС-ТРАНС» () договір № ЛК13062023-1/М від 13.06.2023 (том 7 а.с. 64-65);

ТОВ «ІТАС-ТРАНС» () договір № ЛК13062023-1/У від 13.06.2023 (том 7 а.с. 66-67);

ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) договір № 09/10-2020 від 09.10.2020 (том 7 а.с. 83);

ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) договір № 02/11-2020-М від 02.11.2020 (том 7 а.с. 84-85);

ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) договір № ЛК18072023-1/У від 18.07.2023 (том 7 а.с. 110-111);

ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) договір № ЛК18072023-1/М від 18.07.2023 (том 7 а.с. 112-113).

Зберігання товару здійснюється на підставі укладених договорів з ТОВ «КРЕМІНЬПРОПАНГАЗ» № 200821/В від 21.08.2020 та № 200825/К від 25.08.2020 (том 7 а.с. 118-121).

Контрагентами ТОВ «ЛЕКСКОРП» за договором № 0506ЛК/ДІ від 05.06.2024 є ТОВ «Ді Лінк» , (том 5 а.с. 57-60); за договором № ЛК/ФЕ_19022024 від 19.02.2024 (том 6 а.с. 117-120) та за договором № ФЕ/ЛК_050824 від 08.08.2024 (том 6 а.с. 121-124) є ТОВ «ФЬЮЕЛ ЕНЕРДЖИ» .

Реальність виконання усіх наведених договорів підтверджується актами звірки взаємних розрахунків, видатковими накладними, товарно-транспортними накладними, актами здачі-приймання робіт, банківськими виписками, платіжними дорученнями, що містять у матеріалах справи.

Комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності 07.11.2024 прийняте рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 52282 від 07.11.2024, згідно з яким Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Впродовж листопада-грудня 2024 року позивач подавав письмові пояснення щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку, а саме: № 17 від 11.11.2024, № 18 від 27.11.2024, № 25 від 10.12.2024, № 27 від 23.12.2024, розглянувши які, відповідач приймав рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, з посиланням на п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку: № 52282 від 07.11.2024, № 53292 від 19.11.2024, № 55355 від 05.12.2024, № 57361 від 19.12.2024, № 58517 від 31.12.2024.

За результатами розгляду письмових пояснень № 1 від 09.01.2025 комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності прийняте рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 10620 від 16.01.2025, згідно з яким Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

код 03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

код 11 накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

код 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

код 13 придбання товарів (послуг) платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У графі «Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» вказано:

тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 01.06.2024 по 07.11.2024, код УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 43639643;

тип операції - постачання, період здійснення господарської операції - з 01.06.2024 по 07.11.2024, код УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 45186577;

тип операції - постачання, період здійснення господарської операції - з 01.06.2024 по 07.11.2024, код УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 40273345;

тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 01.08.2024 по 19.11.2024, код УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44842493;

тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 01.08.2024 по 15.12.2024, код УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 45186577.

Вважаючи рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Львівській області № 10620 від 16.01.2025 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з цим адміністративним позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який встановлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі ПК України).

Відповідно до підпункту «б» пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 вказаного Кодексу.

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Положеннями пункту 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім податкових накладних/розрахунків коригування, складених відповідно до пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, у яких відображено операцію, до якої застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пункт 6 Порядку № 1165 передбачає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом

одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/ невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених вище приписів Порядку № 1165 дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд звертає увагу, що абзацом 8 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

Однак спірне рішення відповідача не містить жодних відомостей про конкретну господарську операцію, відображену у конкретній податковій накладній/розрахунку коригування, поданій для реєстрації в ЄРПН, що свідчила б про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Окрім того, судом із змісту оскаржуваного рішення встановлено, що комісією ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення про відповідність ТОВ «ЛЕКСКОРП» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання ТОВ «ЛЕКСКОРП» податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Фактично таке рішення прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ «ЛЕКСКОРП» віднесено до ризикових, прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165.

Щодо аргументів відповідача, що рішення відповідача, прийняті у період з 07.11.2024 по 09.01.2024 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість № 52282 від 07.11.2024, № 53292 від 19.11.2024, № 55355 від 05.12.2024, № 57361 від 19.12.2024, № 58517 від 31.12.2024, є чинними і такими підтверджено, що пакет документів, які позивач подавав у період з 07.11.2024 по 09.01.2024 не спростовує здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковими контрагентами, суд зазначає таке.

Відповідно до абзацу 26 пункту 6 Порядку № 1165 у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

Як свідчать обставини справи, вказані рішення, прийняті у період з 07.11.2024 по 09.01.2024 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість № 52282 від 07.11.2024, № 53292 від 19.11.2024, № 55355 від 05.12.2024, № 57361 від 19.12.2024, № 58517 від 31.12.2024, втратили чинність, оскільки ГУ ДПС у Львівській області, за результатом розгляду повідомлення про подання пояснень та копій документів, прийняло рішення від 16.01.2025 № 10620 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Отже, чинним є лише рішення від 16.01.2025 № 10620, яке є предметом оскарження у цій справі.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Саме таку правову позицію займає Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18.

Як встановлено із оскаржуваного рішення, висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується в тому числі і на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Тобто, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.

Суд зазначає, що твердження податкового органу про ризиковість контрагентів сама по собі не може слугувати підставою для настання негативних наслідків для платника податків.

Віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини з платниками податків, що до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є неспроможним аргументом, адже поширення на позивача «ризиковості» через відносини з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, принципу індивідуальної відповідальності. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах «Булвес АД проти Болгарії», «Бізнес Супорт Центр проти Болгарії», «Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції», «Полторацький проти України» від 29.04.2003, дійшов висновку про правило індивідуальної юридичної відповідальності, тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже, Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Тому віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини із платником податків, щодо якого податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд не бере до уваги.

Поширення на позивача ризиковості через спільну господарську діяльність з іншими ризиковими платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Суд також враховує, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 20.08.2019 у справі № 2540/3009/18 зазначив, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Європейським Судом з прав людини у рішенні у справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

За встановлених обставин справи, суд дійшов висновку про порушення відповідачем порядку прийняття рішення, а також вимог щодо його обґрунтованості.

Окрім того, всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом визнання його ризиковим та фактично припинення господарської діяльності у зв`язку з неможливістю здійснювати реєстрацію податкових накладних та гарантування виконання своїх зобов`язань перед контрагентами (зокрема в частині реєстрації податкових накладних).

Вказане в сукупності зумовлює висновок про те, що відповідачем в оскаржуваному рішенні не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками для позивача у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає таке.

Абзацом 31 пункту 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно із частинами 1, 2 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 № 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) у справі «Чуйкіна проти України» зазначив, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення ЄСПЛ у справі «Толдер проти Сполученого Королівства» від 21.02.1975). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (п. 45 рішення ЄСПЛ у справі «Мултіплекс проти Хорватії» від 10.07.2003, та п. 25 рішення ЄСПЛ у справі «Кутіч проти Хорватії»).

У даному випадку позовна вимога щодо зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, не є втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, а є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Суд дійшов висновку, що в даному випадку належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач не надав належних доказів правомірності прийняття спірного рішення.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та мотиви суду щодо кожної з позовних вимог, суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим і підлягає до задоволення повністю.

На підставі пункту 7 частини першої статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Беручи до уваги висновок суду про обґрунтованість позовних вимог, в силу положень частини шостої статті 157 КАС України підлягають скасуванню заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 10.03.2025.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Львівській понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору в сумі 3 028 грн, сплаченого згідно з платіжною інструкцією № 106 від 21.02.2025.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 139, 157, 159, 241-246, 262, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» (вул. Стороженка О., буд. 12, м. Львів, 79018, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, 79026, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС України у Львівській області № 10620 від 16.01.2025, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» (вул. Стороженка О., буд. 12, м. Львів, 79018, ) віднесено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, 79026, ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» (вул. Стороженка О., буд. 12, м. Львів, 79018, ) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 10.03.2025.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, 79026, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕКСКОРП» (вул. Стороженка О., буд. 12, м. Львів, 79018, ) 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. судових витрат у вигляді судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.П. Хома