Справа № 761/36677/20
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправність дій суб`єкта владних повноважень та притягнути до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.188-39 КУпАП керівника суб`єкта владних повноважень;
- зобов`язати відповідача зняти його з профілактичного обліку, що перебуває під категорією "домашній насильник";
- зобов`язати відповідача надати письмово довідку-спростування про перебування його, на профілактичному обліку під категорією "домашній насильник" за реквізитами, вказаними у позовній заяві, та визнати довідку від 26.06.2020, видану відповідачем, в якій надано персональні/конфіденційні дані без його дозволу, нікчемною.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ГУНП у місті Києві про визнання дій протиправними та притягнення до адміністративної відповідальності, зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.03.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ГУНП у місті Києві про визнання дій протиправними та притягнення до адміністративної відповідальності, зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху.
На виконання ухвали суду від 17.03.2021 року позивачем було надано до Окружного адміністративного суду міста Києва уточнену позовну заяву, в якій заявлені вимоги:
- визнати протиправною бездіяльність ГУНП у м.Києві, щодо нездійснення заходів по зняттю його з профілактичного обліку під категорією "домашній насильник", що було надані та обґрунтовані у зверненні від 19.10.2020 р. № Х-6402;
- зобов`язати ГУНП у м.Києві зняти його з обліку, що перебуває під категорією "домашній насильник" про що повідомити письмово рекомендованим листом за адресою: АДРЕСА_1 ;
- визнати протиправними дії ГУНП у м.Києві, а саме факт розголошення поліцейськими конфіденційної інформації про нього третім особам.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.03.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.
05.04.2021 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказано, що 01.12.2019 року мобільною групою із реагування на факти вчинення домашнього насильства Шевченківського управління поліції ГУНП у м.Києві "МГНР-010", стосовно позивача складено адміністративний протокол за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Також, після оцінки ризиків вчинення домашнього насильства винесений терміновий заборонний припис АА 008882. Позивач був поставлений на профілактичний облік під категорією "кривдник" та знятий з обліку 01.12.2020 року. станом на день винесення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.03.2021 року останній на профілактичному обліку під категорією "кривдник" не перебуває. Стосовно розголошення поліцейськими конфіденційної інформації про нього третім особам вказано, що відомості, щодо перебування позивача на профілактичному обліку були надані потерпілій від домашнього насильства особі, а саме ОСОБА_2 . Враховуючи викладене, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 р. №2825-IX Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали адміністративної справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 року прийнято справу до провадження, розгляд справи розпочато спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
До суду від відповідача 21.02.2025 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що 01.12.2019 року мобільною групою із реагування на факти вчинення домашнього насильства Шевченківського управління поліції ГУНП у м.Києві "МГНР-010", стосовно позивача складено адміністративний протокол за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Також, після оцінки ризиків вчинення домашнього насильства винесений терміновий заборонний припис АА 008882. Позивач був поставлений на профілактичний облік під категорією "кривдник" та знятий з обліку 01.12.2020 року. Станом на день винесення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.03.2021 року позивач на профілактичному обліку під категорією "кривдник" не перебуває. За таких обставин, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
Третя особа до теперішнього часу не скористалась своїм правом надати до суду письмові пояснення щодо даного предмету спору.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що 01.12.2019 року о 20 год. 18 хв. від оператора спецлінії "102" до Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві надійшло повідомлення, за адресою: АДРЕСА_2 .
Оперативним черговим на місце події направлено мобільну групу із реагування на факти вчинення домашнього насильства Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві "МГР-010". По прибуттю на місце події виявлено заявницю ОСОБА_2 та її чоловіка ОСОБА_1 , між якими виник конфлікт, та в результаті чого останні вчинили домашнє насильство відносно один одного. На підставі зібраних матеріалів відносно учасників події складено адміністративні протоколи за ч.1 ст.173-2 КУпАП.
01.12.2019 року складено терміновий заборонний припис стосовно позивача серії АА №008882 у зв`язку зі скоєнням домашнього насильства, а саме: 01.12.2019 року, близько 20 год. 28 хв. за адресою: АДРЕСА_2 вчинив домашнє насильство відносно дружини ОСОБА_2 . Вказаним заборонним приписом застосовано заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника: заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою. Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 5 діб з 13 год. 00 хв. 01.12.2019 року та діє до 13 год. 00 хв. 05.12.2019 року.
01.12.2019 року позивача поставлено на профілактичний облік в Шевченківському управлінні поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві під категорією "кривдник".
Позивача знято з профілактичного обліку 01.12.2020 року, за відсутність повторних випадків учинення кривдником домашнього насильства впродовж одного року з дня взяття на профілактичний облік, згідно із п.п.1 п.13 розділу ІІ наказу МВС від 25.02.2019 № 124.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначені Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 07.12.2017 р. №2229-VIII (далі - Закон №2229-VIII).
Положеннями ч.1 ст.1 Закону №2229-VIII надано наступні визначення понять:
- домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (п.3);
- кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі (п.6);
- особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі (п.8);
- терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства (п.16).
За змістом ч.3 ст.3 Закону №2229-VIII дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.
Згідно із п.4 ч.1 ст.10 Закону №2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать, зокрема винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників.
Статтею 24 Закону №2229-VIII передбачено, що до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2) обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.
Частинами 1, 2, 4-6 ст.25 Закону №2229-VIII визначено, що терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.
Терміновий заборонний припис може містити такі заходи: 1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; 2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; 3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.
Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.
Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія - постраждалій особі або її представнику.
Особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України (ч.9 ст.25 Закону №2229-VIII).
Терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України (ч.11 ст.25 Закону №2229-VIII).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01 серпня 2018 року №654 затверджено Порядок винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника (далі - Порядок №654).
Відповідно до п.2, п.3 розділу ІІ Порядку № 654, припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.
Пунктом 5 Поряду № 654 передбачено, що при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Так, відповідно до п.6,7 розділу ІІ Порядку №654 терміновий заборонний припис стосовно кривдника (додаток 1) складається на бланку, виготовленому друкарським способом згідно з технічним описом бланка термінового заборонного припису стосовно кривдника (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер.
Усі реквізити припису заповнюються державною мовою, розбірливим почерком, чорнилом чорного або синього кольору.
У разі якщо особа, щодо якої виноситься припис, не володіє українською мовою, припис складається за участю перекладача.
Пунктами 10, 11 розділу ІІ Порядку №654 передбачено, що під час винесення припису в ньому зазначаються:
у рядку "тип, назва населеного пункту" - тип, назва населеного пункту;
у рядку "посада, найменування уповноваженого підрозділу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові працівника, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника" - посада працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, найменування уповноваженого підрозділу поліції, у якому він служить, звання, прізвище, ім`я та по батькові (повністю, без скорочень);
у рядку "згідно зі статтею 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" та з урахуванням існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи виніс цей терміновий заборонний припис стосовно" - прізвище, ім`я та по батькові особи, яка вчинила домашнє насильство (повністю, без скорочень), стать, дата народження, громадянство, місце проживання, місце реєстрації, номер контактного телефону, місце роботи (навчання), посада;
у рядку "особу встановлено" - назва документа, що посвідчує особу (серія, номер паспорта, дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила домашнє насильство (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і назва органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла));
у рядку "чи притягався(лася) до адміністративної або кримінальної відповідальності" - інформація щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності (впродовж року) або кримінальної відповідальності;
у рядку "у зв`язку із скоєнням ним (нею) домашнього насильства" - форма(и) домашнього насильства та стислий зміст правопорушення;
у рядку "стосовно постраждалої особи" - прізвище, ім`я та по батькові постраждалої особи (повністю, без скорочень) із підкресленням ступеня її спорідненості з кривдником відповідно до частин другої та третьої статті 3 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству";
у рядку "заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника" - захід чи заходи, передбачені частиною другою статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству";
у рядку "Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком" - строк із зазначенням кількості діб, часу та дати винесення припису, часу та дати закінчення дії припису;
у рядку "Особі, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, роз`яснено положення статті 173-2 КУпАП про притягнення до відповідальності за невиконання термінового заборонного припису стосовно кривдника, зобов`язання повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ Національної поліції України за місцем учинення домашнього насильства, а також про право оскарження термінового заборонного припису стосовно кривдника до суду" - підпис, прізвище та ініціали особи, якій винесено припис;
у рядку "Підпис працівника уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника" - підпис, прізвище, ім`я та по батькові працівника уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України, який виніс припис;
у рядку "Підпис постраждалої особи (її представника) про отримання копії термінового заборонного припису стосовно кривдника та надання згоди на обробку персональних даних згідно із Законом України "Про захист персональних даних" - підпис, прізвище, ім`я та по батькові постраждалої особи (її представника);
у рядку "Підпис кривдника про отримання термінового заборонного припису стосовно кривдника отримано" - підпис, прізвище, ім`я та по батькові кривдника;
у рядку "Кривдник від підпису відмовився в присутності" - підписи, прізвища, імена та по батькові працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Припис підписується працівником уповноваженого підрозділу поліції, який його виніс, постраждалою особою (її представником) і кривдником власноруч на оригіналі та кожній з копій.
Відповідно до розділу II Порядку №654 терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Оцінка ризиків проводиться шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який враховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.
Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти "так", "ні", "без відповіді"/"невідомо". Питання стосуються безпосередньо безпеки постраждалої особи: чи кривдник погрожував її вбити, чи застосовував фізичне насильство, чи перебував кривдник у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння (має алкогольну чи наркотичну залежність) та ін.
Відбираючи від постраждалої особи відповіді на такі запитання, поліцейський визначає таким чином рівень небезпеки: високий, середній або низький. Відмова або небажання постраждалої особи спілкуватися із правоохоронними органами може розцінюватися представниками поліції як високий рівень небезпеки.
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні - терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення. При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Відповідно до п.6 розділу ІІ Порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства внутрішніх справ України 13 березня 2019 року №369/180 (далі - Порядок №369/180) дві відповіді "так" на запитання №1-6 та на будь-яку кількість запитань з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває у ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.
Відповідь "так" на одне запитання з №1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з №7-27 або жодної відповіді на запитання з №1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.
Відповідь "так" на одне запитання з №1-6 та на не більше ніж шість запитань з №7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.
Якщо на всі питання отримано відповіді "без відповіді/невідомо" поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.
Згідно із п.7 Порядку №369/180 залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству".
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.
У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Як видно з Форми оцінки вчинення домашнього насильства від 01.12.2019 року, яка наявна в матеріалах справи, де кривдником є ОСОБА_1 , працівником поліції оцінено рівень безпеки як середній, з урахуванням відповідей позивача, який надавав відповіді "Так" на запитання № 7, № 8, №18, №19, №20, №26.
Така оцінка відповідача відповідає приписам абз.3 п.6 розділу ІІ Порядку № 369/180, а тому суд вважає обґрунтованими дії дільничного офіцера поліції щодо винесення тимчасового заборонного припису стосовно позивача, право на винесення якого чітко передбачено п.7 Порядку №369/180.
Таким, чином з системного аналізу наведених правових норм вбачається, що оцінку ризиків надає безпосередньо поліцейський, керуючись власним переконанням з урахуванням з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
Слід зазначити, що терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 5 діб з 13 год. 00 хв. 01.12.2019 року та діє до 13 год. 00 хв. 05.12.2019 року.
Відтак, на момент розгляду вказаної справи строк його дії сплинув та він втратив свою чинність.
Стосовно заявлених позовних вимог про визнання протиправної бездіяльності щодо нездійснення заходів по зняттю позивача з профілактичного обліку під категорією "домашній насильник" та зобов`язати відповідача зняти позивача з обліку, що перебуває під категорією "домашній насильник" про що повідомити його письмово рекомендованим листом за адресою: АДРЕСА_1 , суд вказує на таке.
Згідно із частинами 1, 2, 3 статті 27 Закону №2229-VIII уповноважений підрозділ органу Національної поліції України бере на профілактичний облік кривдника з моменту виявлення факту вчинення ним домашнього насильства на встановлений законодавством строк і проводить з ним профілактичну роботу.
Зняття кривдника з профілактичного обліку здійснюється уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України, який взяв його на профілактичний облік, автоматично після завершення встановленого строку, якщо інше не передбачено законодавством.
Порядок взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника затверджується Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно із пунктом 13 розділу ІІ Порядок №124 підставами для зняття кривдника з профілактичного обліку є:
- відсутність повторних випадків учинення кривдником домашнього насильства впродовж одного року з дня взяття на профілактичний облік;
- закінчення строку дії обмежувального припису стосовно кривдника;
- закриття справи про адміністративне правопорушення стосовно кривдника;
- закриття кримінального провадження за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, розпочатого у зв`язку з вчиненням кривдником домашнього насильства чи насильства за ознакою статі;
- погашення або зняття судимості за кримінальне правопорушення, пов`язане з учиненням домашнього насильства;
- набрання законної сили виправдувальним вироком суду, вироком суду щодо призначення покарання у вигляді позбавлення волі за кримінальне правопорушення, пов`язане з учиненням домашнього насильства;
- рішення суду про оголошення особи померлою чи визнання безвісно відсутньою або отримання свідоцтва про її смерть.
Працівник уповноваженого підрозділу поліції, відповідальний за організацію роботи з особами, які перебувають на профілактичному обліку, після завершення встановленого строку, але не пізніше трьох днів з дати виникнення підстав для зняття кривдника з профілактичного обліку за рішенням керівника уповноваженого підрозділу поліції вносить відповідні зміни до системи ІПНП.
На виконання пункту 13 розділу ІІ Порядок №124 відповідачем за відсутності повторних випадків учинення кривдником домашнього насильства впродовж одного року з дня взяття на профілактичний облік знято позивача з профілактичного обліку під категорією "кривдник" з 01.12.2020 року.
Як зазначено відповідачем у відзиві на позовну заяву та підтверджується матеріалами справи, позивач на профілактичному обліку під категорією "домашній насильник" не перебував.
Крім того, суд зауважує, що твердження позивача про розголошення конфіденційної інформації про нього третім особам є також безпідставними, оскільки відомості перебування його на профілактичному обліку були надані потерпілій особі ОСОБА_2 .
Отже, з огляду на викладене, суд дійшов висновку про правомірність дій відповідача.
Оскільки суд дійшов висновку про правомірність дій відповідача щодо нездійснення заходів по зняттю позивача з профілактичного обліку під категорією "домашній насильник", то підстави для задоволення похідних позовних вимог про зняти його з обліку, що перебуває під категорією "домашній насильник" про що повідомити письмово рекомендованим листом за адресою: АДРЕСА_1 та визнання протиправними дій відповідача щодо розголошення конфіденційної інформації про нього третім особам - відсутні.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 262 КАС України, суд,
Відмовити повністю у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма