Справа № 640/8003/22
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

16 квітня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/8003/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегатрейдінг» про стягнення 170 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Національна комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі позивач, НКРЕКП) звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегатрейдінг» (далі відповідач, ТОВ «Мегатрейдінг»), в якому просить:

стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегатрейдінг» 170000 грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

В обґрунтування позову зазначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на підставі повноважень, наданих Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», подає даний позов до ТОВ «Мегатрейдінг», у зв`язку з несплатою останнім штрафу у розмірі 85000 грн, накладеного постановою НКРЕКП від 17.12.2021 №2659 «Про накладення штрафу на ТОВ «Мегатрейдінг» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії (трейдерської діяльності) (далі Постанова 2569) та пені у розмірі 85 000 грн.

Розрахунок суми наведено наступний.

Так позивач зазначив, що Постановою № 2659 на ТОВ «Мегатрейдінг» було накладено штраф у розмірі 85 000 грн.

Оскільки штраф не було сплачено у встановлений Законом про НКРЕКП строк, пеня станом на 20.04.2022 складає 107100 грн, з яких: 1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% * 85 000 грн.)/100% = 1275 грн.

84 днів прострочення сплати штрафу, враховуючи, що Постанова № 2659 отримана ТОВ «Мегатрейдінг» 27.12.2021 (з 27.01.2022 по 20.04.2022).

Таким чином, станом на 20.04.2022 пеня = 1275 грн * 84 днів = 107 100 грн, та враховуючи норму статті 22 Закону про НКРЕКП, що розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, становить 85000 грн. 85000 грн = 170 000 грн.

У зв`язку із несплатою відповідачем боргу, позивач звернувся до суду та просив задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 червня 2022 року визнано поважними причини пропуску строку звернення позивачем до суду та поновлено строк звернення до суду з даним позовом. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

27.06.2022 представником відповідача поданий відзив на позов.

05.07.2022 представником позивача подана відповідь на відзив.

13.07.2022 представником позивача подані заперечення проти відповіді на відзив.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 24 січня 2025 року прийнято справу №640/8003/22 до провадження, розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Запропоновано сторонам у разі зміни фактичних обставин по даній справі, вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, в тому числі подачі іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав, повідомити суду про таке протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання цієї ухвали шляхом направлення додаткових пояснень в електронній формі через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (особистий кабінет в системі «Електронний суд») з використанням власного (уповноваженої особи) електронного підпису або у паперовій формі.

На виконання вищевказаної ухвали суду представником позивача через підсистему "Електронний суд" 24.03.2025 надіслано додаткові пояснення по справі. В обґрунтування якого зазначено, що постановою № 2659 на ТОВ «Мегатрейдінг» за недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), було накладено штраф у розмірі 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн.

Постанова № 2659 Відповідачем отримана 27.12.2021, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, Відповідач мав сплатити штраф до 26.01.2022 включно. Водночас, зазначена сума штрафу Відповідачем сплачена не була, документи, що підтверджують сплату штрафу до НКРЕКП не надходили.

Оскільки штраф не було сплачено у встановлений законом про НКРЕКП строк, пеня станом на 20.04.2022 складає 107 100 (сто сім тисяч сто) грн, з яких: 1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% * 85 000 грн.)/100% = 1 275 грн. 84 днів прострочення сплати штрафу, враховуючи, що Постанова № 2659 отримана ТОВ «Мегатрейдінг» 27.12.2021 (з 27.01.2022 по 20.04.2022). Таким чином, станом на 14.04.2022 пеня = 1 275 грн * 84 днів = 107 100 грн, та враховуючи норму статті 22 Закону про НКРЕКП, що розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, становить 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн. Отже, загальна сума позову становить: 85 000 грн + 85 000 грн = 170 000 (сто сімдесят тисяч) грн.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102- ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (стаття 1), який в подальшому був неодноразово продовжений та Указом Президента України від 14 січня 2025 року №26/2025 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 08 лютого 2025 року строком на 90 діб.

Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Луганського окружного адміністративного суду з 02.05.2022, з метою збереження життя і здоров`я та забезпечення безпеки суддів і працівників апарату суду, судом розглянуті матеріали електронної справи.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов наступного.

Постановою НКРЕКП від 17.12.2021 №2659 накладено штраф на ТОВ «Мегатрейдінг» у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов №1469 та Ліцензійних умов №1468, а саме п.1 п.1 ч.2 ч.2 ст.ст.55,57 Закону України «Про ринок електричної енергії». В постанові також зазначено, що сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

Вищевказана постанова 21.12.2021 направлена засобами поштового зв`язку на адресу ТОВ «Мегатрейдінг» 01001, м. Київ, вул. Патрожинського, 6, поверх 3, приміщення 2, рекомендованим повідомленням.

Доказів щодо сплати штрафу за вищезазначеною постановою не надано.

Надаючи нормативно-правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII) національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно частини першої статті 3 Закону № 1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом (частина друга статті 3 Закону № 1540-VIII).

Частиною третьою статті 3 Закону № 1540-VIII передбачено, що основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 14 Закону № 1540-VIII визначено порядок організації роботи Регулятора та прийняття рішень.

Згідно положень частин першої-п`ятої статті 22 Закону №1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг", "Про енергетичну ефективність" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".

Адміністративні стягнення застосовуються до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону. За заявою суб`єкта господарювання, на якого накладено штраф, Регулятор своїм рішенням має право відстрочити або розстрочити сплату накладеного ним штрафу.

За кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора. Суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України. Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу. У разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.

Згідно пункту 10.5 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428, рішення НКРЕКП про накладення штрафу, зупинення дії ліцензії, анулювання ліцензії приймається у вигляді постанови, копія якої вручається особисто уповноваженій особі ліцензіата (з відміткою про вручення на примірнику, який залишається в НКРЕКП) або надсилається ліцензіату рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення не пізніше п`яти робочих днів з дня прийняття. Датою отримання такого рішення буде вважатися дата його особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом).

Суд зауважує, що з наданих до матеріалів справи доказів встановлено, що постанова НКРЕКП від 17.12.2021 №2659 про накладення штрафу на ТОВ «Мегатрейдінг» у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов №1469 та Ліцензійних умов №1468 направлено засобами поштового зв`язку на адресу відповідача рекомендованим листом, однак доказів про вручення поштового відправлення (не пізніше п`яти робочих днів з дня прийняття) за підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції суду не надано.

Представник позивача в додаткових поясненнях зазначає, що постанова № 2659 відповідачем отримана 27.12.2021, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, відповідач мав сплатити штраф до 26.01.2022 включно.

З даного приводу суд зазначає, що як доказ позивачем надана копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Однак, на вказаному рекомендованому повідомленні не міститься інформація щодо отримання відповідачем - ТОВ «Мегатрейдінг» вказаного поштового відправлення.

Крім того, відповідно до трек-номеру поштового відправлення 844 сайту Укрпошта №2 вбачається, що відповідне відправлення було відправлено позивачем 21.12.2021 та 23.12.2021 прибула до поштового відділення відповідача №01001 та відразу, в той же день перенаправлено до відділення №03057 за заявою відправника, та отримана заявником позивачем 27.12.2021.

На підставі вищезазначеного, суд вважає, що позивачем не надано відповідних доказів щодо вручення або надсилання ліцензіату рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення, а саме постанови НКРЕКП від 27.12.2021 № 2659 про накладення штрафу на ТОВ «Мегатрейдінг» у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов розподілу електричної енергії. Відповідно до якої, сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення у вигляді постанови НКРЕП щодо накладення штрафу.

Таким чином, позивачем недотримано вищезазначений пункт Порядку щодо належного повідомлення відповідача про прийняття рішення у вигляді постанови НКРЕП щодо накладення штрафу.

З огляду на викладене, виходячи із наданих до суду доказів, системного аналізу положень чинного законодавства України, враховуючи не належного повідомлення відповідача щодо накладення штрафу, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню за необґрунтованістю та безпідставністю.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням викладеного, системно проаналізувавши положення чинного законодавства України та надавши оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

З огляду на відмову в задоволенні позову підстави для вирішення судом питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 226, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (, місцезнаходження: 03057 м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, буд.19) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегатрейдінг» про стягнення 170 000,00 грн відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Тихонов