Справа № 990/398/24
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

14 квітня 2025 р. Справа № 990/398/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян Марини Бондівни, розглянувши у письмовому провадженні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Голови комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Іонушас Сергія Костянтиновича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Голови комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Іонушас Сергія Костянтиновича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 27.03.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом уточнення позовних вимог та навести їм відповідне обґрунтування.

08.04.2025 до суду подано заяву про усунення недоліків, за змістом якої позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність голови комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Іонушаса Сергія Костянтиновича щодо: складення листа, зміст якого подібний до змісту листа голови комітету ВРУ з правової політики Маслова Д.В., який направився ОСОБА_2 до Кабінету міністрів, Уповноваженого ВРУ з прав людини, Офісу Генерального прокурора після рішення КСУ 11-р(1)/2023 від 20.12.2023, згідно з порядком виконання рішень КСУ; надіслання зазначеного листа до Кабінету Міністрів України, Уповноваженого ВРУ з прав людини, Офісу Генерального прокурора подібно як надіслав ОСОБА_3 після рішення КСУ 11-р(I1)/2023;

- зобов?язати ОСОБА_4 скласти зазначений лист, передрукувавши з готового, переробленого мною з листа ОСОБА_5 ; надіслати зазначений лист до Кабінету міністрів України, Уповноваженому ВРУ з прав людини і до Офісу Генерального прокурора України.

Крім того посилається на те, що така бездіяльність відповідача триває вже четвертий рік.

Надаючи оцінку викладеним у клопотанні доводам, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Отже, підставою для звернення до суду із позовом є порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. У рамках адміністративного судочинства:

- дії це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

- бездіяльність це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

- рішення це нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Згідно з частиною 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Слід зазначити, що складення листа є активною формою поведінки суб`єкта владних повноважень, проте предметом позову позивач визначає бездіяльність відповідача.

Крім того суд звертає увагу, що вимоги заявлені позивачем не містять чіткої юридичної форми, що не відповідає статті 5 КАС України.

Суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частиною 1 статті 5 КАС України який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Також суд зазначає, що відповідно до положень статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що шестимісячний строк звернення до суду в адміністративному судочинстві є загальним і застосовується, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншими законами.

При цьому у заяві про усунення недоліків позивач зазначив, що бездіяльність відповідача триває вже четвертий рік.

Однак, із цим позовом позивач звернувся до суду 20 грудня 2024 року, тобто з пропуском строку передбаченого статтею 122 КАС України.

Згідно частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак, в порушення зазначених вище положень, до матеріалів позовної заяви не додано клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

З аналізу положень статей 123, 171 КАС України слідує, що питання дотримання позивачем строку звернення із позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та які були визнані судом неповажними.

Згідно з частиною другою статті 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відтак з огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у спосіб уточнення позовних вимог та подання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 121, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали у спосіб уточнення позовних вимог та подання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали у зазначений вище строк, позовна заява буде повернуто особі, яка її подала.

Копію даної ухвали направити позивачу (представнику позивача).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Мультян Марина Бондівна