Справа № 520/25725/24
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Кухар М.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 р. Справа № 520/25725/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2025, по справі № 520/25725/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод елеваторного обладнання "Сокол"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод елеваторного обладнання "СОКОЛ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просило суд визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 3 від 19 липня 2024 року винесене щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод елеваторного обладнання "СОКОЛ" (ідентифікаційний код 30991072).

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2025 задоволено позов.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 3 від 19 липня 2024 року винесене щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод елеваторного обладнання "СОКОЛ" (ідентифікаційний код 30991072).

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, з викладенням висновків, що не відповідають обставинам справи, просив скасувати його та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що ТОВ "ЗЕО "СОКОЛ" не надало достатніх доказів того, що форс-мажорні обставини перешкоджали виконанню зобов`язань за контрактом. Зазначав, що сертифікат, виданий Запорізькою торгово-промисловою палатою, не містить конкретних даних щодо періоду дії форс-мажорних обставин та їх впливу на виконання зобов`язань за контрактом.

На підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як встановлено судовим розглядом, Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку TOB "ЗЕО "СОКОЛ" з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом № 5 від 04.08.2021 за період з 04.08.2021 по 31.05.2024.

За результатами проведеної перевірки складено акт №30559/20-40-07-03-06/30991072 від 28.06.2024, яким зафіксовано порушення ч. 3 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції". Акт ТОВ "ЗЕО "СОКОЛ" отримано 28 червня 2024 року.

22.07.2024 ТОВ "ЗЕО "СОКОЛ" було отримано податкове повідомлення рішення № 3 від 19.07.2024, котрим застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій штрафів та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності 617 095,13 грн.

Позивач, не погоджуючись із прийнятим контролюючим органом рішенням, звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності винесення рішення про застосування штрафних санкцій.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком, виходячи з наступного.

Відповідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунку за операціями з експорту та імпорту товарів.

На виконання передбачених повноважень Правління Національного банку України постановою № 5 від 02.01.2019 затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі Положення №5), яке визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України (далі - Національний банк), порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті (п. 1 Положення № 5).

Відповідно до п. 21 розділу II Положення № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

З метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України постановою від 02.01.2019 № 7, затвердило "Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів" (далі - Інструкція № 7).

Пунктом 2 Інструкції № 7 перебачено, що вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.

Згідно з пп. 4 п. 3 Інструкції № 7, день виникнення порушення - перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків.

Підпунктом 2 п. 7 розділу II Інструкції № 7 передбачено, що відлік установлених Нацбанком граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів банк розпочинає з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акту, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Згідно з ч. 5 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника- нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

Судовим розглядом встановлено, що 04.08.2021 між Компанією CHANGZHOU JINQIU INTERNATIONAL TRADE CO., LTD, (ЧАНДЖОУ ЦИНЧЕУ ІНТЕРНЕШЕНЛ ТРЕЙД) (далі - Продавець) та ТОВ "ЗЕО "СОКОЛ" (далі - Покупець) укладено Контракт № 5 від 04.08.2021 (далі - Контракт).

Відповідно до пункту 1.1. Контракту Продавець зобов`язується продати, а Покупець прийняти та оплатити продукцію виробничо-технічного призначення (далі - Товар), повне найменування, асортимент, ціна та кількість якого вказані у Специфікації, яка є невід`ємною частиною Контракту.

Згідно з пунктом 2.1. Контракту загальна сума Контракту складає 56 250,00 USD (п`ятдесят шість тисяч двісті п`ятдесят доларів США 00 центів).

Відповідно до пункту 3.3. Контракту строк поставки Товару складає 70 (сімдесят) календарних днів після першого платежу.

Сторонами укладено Специфікацію № 1, відповідно до умов якої визначено, що поставці підлягає Конвеєрний ланцюг зі скріпками М 112-2-100-1-А34 торгової марки «HIMER STEEL», країна походження: Китай.

Додатковою угодою б/н від 04.08.2021 до п. 3.3 Контракту внесено зміни, якими встановлено строк поставки товару 180 (сто вісімдесят) днів після першого платежу.

Внесено зміни до п.п. 12.2, 12.3 Контракту, відповідно до яких будь-який неврегульований спір, що виникає за даним Контрактом або у зв`язку з ним, підлягає передачі до Міжнародного комерційного арбітражного суду при торгівельно- промисловій палаті росії.

В процесі розгляду та вирішення спору застосовуватиметься Регламент Міжнародного комерційного арбітражного суду при торгівельно-промисловій палаті росії. Спір регулюватиметься матеріальним правом росії, судовий розгляд проводитися російською мовою.

06.08.2021 покупцем було здійснено попередню оплату на користь продавця, що підтверджується платіжною інструкцією № 53JВКLL8 на суму 16 875,00 USD (шістнадцять тисяч вісімсот сімдесят п`ять доларів США 00 центів).

01.01.2022 між покупцем і продавцем було укладено Додаткову угоду б/н, відповідно до якої продавець зобов`язувався відвантажити товар протягом 180 днів після оплати 100% вартості товару.

02.01.2022 між покупцем і продавцем було укладено Додаткову угоду б/н та вирішено, що продавець зобов`язувався відвантажити товар протягом 180 днів з дати підписання додаткової угоди, тобто з 01.01.2022.

Так, строк поставки товару за контрактом № 5 від 04.08.2021сплив 30.06.2022.

У ході судового розгляду встановлено, що продавцем не було поставлено товар ані в строк передбачений контрактом, ані до спливу граничного строку розрахунків за операціями з імпорту товарів, при цьому покупець був позбавлений можливості врегулювати спір в позасудовому порядку, у зв`язку з небажанням продавця виконати свої зобов`язання.

Отже, враховуючи неможливість урегулювання спору, у позивача виник обов`язок звернутися до міжнародного комерційного арбітражу, визначеного Контрактом - Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті росії (російська федерація) для захисту порушених прав з боку CHANGZHOU JINQIU INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) при невиконанні ним умов Контракту №5 від 04.08.2021, а саме - нездійснення поставки товару (Конвеєрний ланцюг зі скребками М 112-2-100- 1-А34), в строк, передбачений Контрактом, за який був здійснений авансовий платіж в розмірі 16875,00 доларів США згідно платіжного доручення № 53JBKLL8 від 06.08.2021, з метою зупинення граничного строку закінчення операції з імпорту з дня здійснення авансового платежу.

Проте, у зв`язку з початком 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України Міністерством закордонних справ України були розірвані дипломатичні відносини з росією відповідно до статті 2 Віденської конвенції про консульські зносини 1963 року.

Відповідно параграфу 14 регламенту МКАС при ТТП рф, при подачі позову особа, що його подає має сплатити арбітражний збір.

Згідно з пунктом 17 постанови Правління Національного банку України "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" № 18 від 24.02.2022 введено заборону здійснювати будь-які валютні операції учасником яких є юридична особа, яка має місцезнаходження (зареєстрована) в російській федерації.

Таким чином, позивач не мав можливості звернутися з позовом, внаслідок обставин непереборної сили, а саме, через військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану; обмеження, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади.

Разом з тим, згідно з ч. 6 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції" у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Разом з тим, згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові у справі № 560/9742/22 від 13.07.2023, сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

З огляду на що, позивач у встановленому законодавством порядку звернувся до Запорізької торгово-промислової палати для засвідчення факту неможливості виконання зобов`язання внаслідок форс-мажорних обставин.

Із матеріалів справи встановлено, що Запорізькою торгово-промисловою палатою видано сертифікат № 2300-24-1591 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану; обмеження, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади (заборона Правління Національного банку України здійснювати .валютні операції, учасником яких є юридична особа, яка має місцезнаходження/зареєстрована в російській федерації); щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: подання позову до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті росії (російська федерація) для захисту порушених прав з боку CHANGZHOU JINQIU INTERNATIONAL TRADE СО., LTD (Китай) при невиконанні ним умов Контракту №5 від 04.08.2021, а саме - нездійснення поставки товару (Конвеєрний ланцюг зі скребками М 112-2-100-1-А 34), в строк, передбачений Контрактом, за який був здійснений авансовий платіж в розмірі 16875,00 доларів США згідно платіжного доручення №53JBKLL8 від 06.08.2021, з метою зупинення граничного строку закінчення операції з імпорту з дня здійснення авансового платежу, у термін з 24.02.2022 року, за пп.2, 7 ст.13, Закону України "Про валюту і валютні операції" №2473-VIII від 21.06.2018., п. 21 Постанови Правління Національного Банку України "Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" №5 від 02.01.2019; пп. 5, 6 Постанови Правління Національного банку України "Про затвердження Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів" №7 від 02.01.2019; п. 17 Постанови Правління Національного банку України "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" №18 від 24.02.2022, відповідно до: Контракту №5 від 04.08.2021; Специфікації №1 до Контракту №5 від 04.08.2021; додаткових угод до Контракту №5 від 04.08.2021: б/н від 04.08.2021, б/н від 01.01.2022, б/н від 02.01.2022; платіжного доручення №53JBKLL8 від 06.08.2021; регламенту МКАС при ТПП російської федерації; указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" N°64/2022 від 24.02.2022, із змінами внесеними указами від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 06.02.2023р. №58/2023, від 01.05.2023р. №254/2023, від 26.07.2023р. №451/2023, від 06.11.2023р. №734/2023, від 05.02.2024 №49/2924, від 06.05.2024 №271/2024, від 23.07.2024 №469/2024; постанови Національного банку України "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" №18 від 24.02.2022, які унеможливили його виконання в зазначений термін.

Таким чином, існування форс-мажорних обставин підтверджено належними та допустимими доказами.

Крім того, відповідно до пунктів 112.1, 112.2, 112.7, 112.8 статті 112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті за контрактами відбулось не з вини позивача, а у зв`язку з існуванням обставин непереборної сили, викликаними введенням воєнного стану на території України та порушенням своїх зобов`язань з боку продавця за контрактом, у зв`язку з чим протиправним є винесення рішення про застосування штрафних санкцій.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності у сертифікаті, виданому Запорізькою торгово-промисловою палатою, конкретизації даних щодо періоду дії форс-мажорних обставин та їх впливу на виконання зобов`язань за контрактом, колегія суддів не приймає, оскільки відповідно до зазначеного сертифікату № 2300-24-1591 період дії форс-мажорних обставин зазначений з 24.02.2022 та триває станом на 22.08.2024.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.01.2025 по справі № 520/25725/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді В.В. Катунов З.Г. Подобайло