Справа № 420/10262/25
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 квітня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (далі ГУ ПФУ), в якому позивач просить суд: - визнати протиправною відмову ГУ ПФУ у здійсненні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки, виданої Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області №6605-7314/2/6607 від 31.12.2024 року про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2024 року; - зобов`язати ГУ ПФУ перерахувати та виплатити пенсію з 01.02.2024 року ОСОБА_1 на підставі довідки, виданої Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області №6605-7314/2/6607 від 31.12.2024 року про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2024 року, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення та з урахуванням раніше проведених виплат.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (абз. 4 ч. 8 ст. 18 КАС України).

Разом з тим, представник позивача не зазначає про наявність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Згідно з ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, з яким позивач звертається до суду.

Визначальною в розумінні способу захисту права є правова норма. Тобто позивач, обираючи спосіб захисту, має керуватися вимогами, встановленими в законі. У всіх випадках визнання тієї або іншої дії як способу захисту пов`язується із зазначенням у нормативних актах.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 24.12.2024 року звертався до ГУ ДСНС України в Херсонській області з письмовою заявою про надання ( направлення) до ГУ ПФУ довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2023 року та 01.01.2024 року, зокрема, з урахуванням положень Постанови КМУ від 30.08.2017 року №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.01.2023 року та з 01.01.2024 року.

Постановою КМУ №481 від 12.05.2023 року внесені зміні та п.4 постанови викладений у наступній редакції «Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.»

Визначальною правовою нормою є встановлення КМУ посадового окладу військовослужбовцю . Оскільки до відповідно до постанови КМУ від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», яка діяла до 20.05.2023 року, та відповідно правового висновку Верховного Суду, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі №826/6453/18, суб`єктами, до повноважень яких віднесено виготовлення довідок повинно застосовувалась норма постанови КМУ від 30.08.2017 №704 щодо визначення посадового окладу та оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт.

Проте з внесенням змін в постанову 20.05.2023 року посадовий оклад та оклад за військовим званням розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт.

Тобто змінною величиною посадовий оклад станом на 01 січня буд лише до 20.05.2023 року.

Після цієї дати КМУ не приймав будь-яких постанов щодо зміни посадового окладу військовослужбовців.

У зв`язку з наведеним позивачу необхідно в позові навести правові підстави виготовлення для перерахунку пенсії довідки про грошове забезпечення станом на 01.01.2024 року.

Отже, зміст позовних вимог позивачки не є чітким та зрозумілим щодо способу захисту прав з посиланням на постанову КМУ, яка з 01.01.2024 року містить інші положення ніж зазначає позивач.

Позивач до позову надає довідку про грошове забезпечення станом на 01.01.2024 року, в якій посадовий оклад визначений у розмірі 5070,00грн, що відповідає за посадою 24 тарифному розряду, проте згідно зі змістом рішення суду по справі №540/6052/21 у виготовленої довідки про грошове забезпечення станом на 05.03.2019 року посадовий оклад розрахований виходячи з 25 тарифного розряду.

Відповідно до ч.2 ст.161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Статтею 44 КАС України передбачено, що документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Всупереч вказаних вимог позивачем не надано доказів надсилання позову з додатками відповідачу.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем разом з позов подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якому зазначає, що перебуває у скрутному матеріальному становищі, виплати на проживання ВПО не отримує.

Частиною 1 ст.1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» фізичні особи сплачують за подання до адміністративного суду позову: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01.01.2025 року 1211,20 грн).

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позовна заява з додатками надійшла через підсистему «Електронний суд» 08.04.2025 року та була засвідчена електронним цифровим підписом представника позивача.

Таким чином за подання даного позову підлягає сплаті судовий збір у розмірі 968,96 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, крім іншого, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Крім того, відповідні підстави заявлені у клопотанні про звільнення від сплати судового збору повинні підтверджуватися належними доказами.

В межах даної справи дослідженню підлягає дохід позивача за 2024 рік.

Згідно наданої відповіді на запит у електронному вигляді від 07.04.2025 позивач лише у січні та лютому 2024 року отримував соціальні виплати.

Водночас, позивач у позові зазначає, що перебуває на обліку в ГУ ПФУ та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". За рішенням суду по справі №540/6052/21 йому пенсія перераховувалась з грошового забезпечення визначеного станом на 05.03.2019 року.

Жодних відомостей стосовно отримання пенсії, зокрема, її розміру за попередній рік, позивач у клопотанні не викладає. Також копія трудової книжки надана не у повному обсязі.

Таким чином, суд позбавлений можливості визначення наявності чи відсутності підстав застосування ст.133 КАС України.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз`ясняє, що недоліки повинні бути усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову відповідних належних доказів по справі, надання доказів по сплаті судового збору або належних доказів щодо скрутного матеріального становища.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У разі неотримання судом матеріалів на виконання ухвали суду та відсутності повідомлень іншими засобами зв`язку суд буде вирішувати питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. 160,161,169 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у 10-денний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки позову та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва