Справа № 380/6896/25
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 квітня 2025 рокусправа № 380/6896/25 м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо не проведення виплати грошової допомоги ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , згідно з Наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 (по стройовій частині) № 253 від 09.09.2024, на підставі Міністерства оборони України від 07.06.2018 року №260 та Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснити нарахування та виплату всіх належних видів грошового забезпечення (допомоги, винагороди тощо) Позивачу, ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , згідно з Наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 (по стройовій частині) № 253 від 09.09.2024, на підставі Міністерства оборони України від 07.06.2018 року №260 та Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не нарахуванні та не виплаті ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" в розмірі до 100000,00 грн. за перебування на стаціонарному лікуванні у зв`язку з бойовим пораненням, пов`язаним із захистом Батьківщини за такий період: березень 2023 року - червень 2024 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додаткову винагороду, передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" в розмірі до 100000,00 грн. за кожний повний місяць пропорційно періоду перебування на стаціонарному лікуванні у зв`язку з бойовим пораненням, пов`язаним із захистом Батьківщини за такий період: березень 2023 року - червень 2024 року;

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 у частині не нарахування та невиплати позивачу індексації грошового забезпечення з 01.01.2021 року по 31.12.2024 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати і виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2021 року по 31.12.2024 року, в порядку, передбаченому Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» та Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078;

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби як військовослужбовцю який звільнився з військової служби за станом здоров`я; Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомоги в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби як військовослужбовцю який звільнився з військової служби за станом здоров`я;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виплатити одноразову грошову допомогу у разі інвалідності;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати і виплатити ОСОБА_1 компенсацію за піднайом житла з 15.10.2023.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Частиною другою вказаної статті визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Суддя встановила, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 161 КАС України, з огляду на таке.

Позивач у цій справі об`єднав позовні вимоги до двох відповідачів: ІНФОРМАЦІЯ_1 та Військової частини НОМЕР_1 .

Як видно з матеріалів справи, ОСОБА_1 з 09.09.2024 виключений зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується витягом з наказу ІНФОРМАЦІЯ_4 №253 від 09.09.2024.

Відповідно до грошового атестата №677 виданого військовою частиною НОМЕР_1 03.07.2024, ОСОБА_1 відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 28.06.2024 №184 звільнений з розпорядження командира та виключений зі списків особового складу частини з 28.06.2024.

До суду з цим позовом позивач звернувся 08.04.2025 року.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що позовні вимоги в частині перерахунку та виплати грошової компенсації за невикористані дні оплачуваних щорічних відпусток є трудовим спором, оскільки їх необхідно розцінювати як вимоги про виплати грошового забезпечення у належному розмірі, яке охоплюється поняттями заробітна плата і оплата праці.

Таким чином, в аспекті спірних правовідносин, поняття грошове забезпечення та заробітна плата, які використано у чинному законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому позовні вимоги в межах у цій частині охоплюються застосованим статті 233 КЗпП України визначенням законодавство про оплату праці.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини 1 і 2 статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, з 19.07.2022 строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, що включає усі виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Тобто, редакція статті КЗпП України, яка раніше не обмежувала строком звернення до суду з питань оплати праці, втратила чинність з 19.07.2022 року.

Водночас, суд наголошує, що відповідно до пункту першого глави XIX Прикінцеві положення КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Таким чином, строки, визначені статтею 233 КЗпП України, підлягають застосуванню з 01.07.2023 року.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2023 по справі № 990/139/23.

Як зазначалося вище, ОСОБА_1 відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 28.06.2024 №184 звільнений з розпорядження командира та виключений зі списків особового складу частини з 28.06.2024 (підтверджується грошовим атестатом №677 виданим Військовою частиною НОМЕР_1 03.07.2024).

Станом на момент виключення позивача зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 (28.06.2024), стаття 233 КЗпП України діяла в редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022 року, відтак строк звернення до суду із заявою про вирішення трудового спору, визначений цією статтею, складає три місяці з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

При цьому, дізнатися про порушення свого права позивач мав з наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 28.06.2024 №184, яким він виключений зі списків особового складу частини, оскільки цей наказ містить відомості про нараховані позивачу при виключенні зі списків особового складу частини види грошового забезпечення, у тому числі про грошову компенсацію за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпустки. Відповідно позивачу стало відомо про не проведені з ним розрахунки та/або неналежне обчислення грошового забезпечення.

Отже, з 28.06.2024 - дати звільнення з військової служби та виключення зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 , позивач повинен був дізнатися про порушення права на виплату всіх належних сум.

Як встановлено судддею, станом на дату звернення позивача до суду (08.04.2025 року), тримісячний строк з дати виключення його зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 (28.06.2024 року) сплинув, а отже і строк для звернення з позовними вимогами про стягнення належного грошового забезпечення завершився.

Щодо позовних вимог в частині до ІНФОРМАЦІЯ_4 , суддя встановила таке.

ОСОБА_1 з 09.09.2024 виключений зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується витягом з наказу ІНФОРМАЦІЯ_4 №253 від 09.09.2024.

Станом на момент виключення позивача зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 , стаття 233 КЗпП України діяла в редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022 року, відтак строк звернення до суду із заявою про вирішення трудового спору, визначений цією статтею, складає три місяці з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Про порушення свого права позивач мав з наказу ІНФОРМАЦІЯ_4 №253 від 09.09.2024, яким він виключений зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки цей наказ містить відомості про нараховані позивачу при виключенні зі списків особового складу частини види грошового забезпечення. Відповідно позивачу стало відомо про не проведені з ним розрахунки та/або неналежне обчислення грошового забезпечення.

Отже, з 09.09.2024 - дати виключення зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 , позивач повинен був дізнатися про порушення права на виплату всіх належних сум.

Як встановлено судддею, станом на дату звернення позивача до суду (08.04.2025 року), тримісячний строк з моменту виключення його зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 (09.09.2024 року) сплинув, а отже і строк для звернення з позовними вимогами про нарахування та виплату належного грошового забезпечення завершився.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду позивачем не подано.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини другої статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 122-123, 160, 161, 169, 171, 248, 256, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяМричко Н.І.