Справа № 280/12034/24
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2025-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2025 року Справа № 280/12034/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання П`яниди Б.В.

представника позивача - Кузнецова І.С.

представника відповідача Смикової А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю МІК (69006, м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 69а, )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ),

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю МІК (далі позивач) звернулось із позовною заявою до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області №21955/08010705 від 04.12.2024;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області №21954/08010705 від 04.12.2024;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області №21953/08010705 від 04.12.2024.

В обґрунтування позову посилається на те, що при встановленні податковим органом всіх визначених в Акті порушень перевіряючі визнають той факт, що не уявляється можливим (ст.16 Акту) надати більш детальну оцінку зазначеним в Акті операціям, а саме проведення розрахунків (можливість взаємозаліків, переуступки боргу та інше), облік кредиторської або дебіторської заборгованості та інше, неможливо підтвердити достовірність задекларованих операцій, що звільнені від оподаткування, неможливо підтвердити або спростувати достовірність та повноту визначення показника податкового зобов`язання, оскільки перевіряючими не було опрацьовано жодних первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності. Єдиним доказом виявлених порушень є власне Акт перевірки, який складено без участі ТОВ «МІК» і взагалі без дослідження первинних документів, тобто висновки податкової не зрозуміло на чому засновані. Тому, по всім висновками Акту перевірки відсутні підстави вважати доведеними будь-які порушення податкового законодавства. В самих матеріалах перевірки: - відсутні будь-які докази того, що господарські операції ТОВ «МІК» насправді не відбувались, тому ТОВ «МІК» правомірно відобразило у рядку 10.1 Декларації з ПДВ дозволений податковий кредит (колонка Б) в розмірі 39 664 535 грн., отриманий у зв`язку з операціями з нашими контрагентами, де ми були покупцями, тобто це податковий кредит отриманий за правилом першої події при прийнятті товару або при його оплаті; - немає доказів присвоєння статусу ризикових контрагентів, про яких вказується на ст.7 Акту, і взагалі не розкривається що означає «оформляло взаємовідносини із ризиковими контрагентами» позаяк взагалі не існує у законодавстві терміну «ризикові контрагенти»; - немає доказів неправомірного визначення сум ПДВ при митному оформленні ТОВ «МІК» імпортного товару при ввезенні в Україну, адже ці суми ПДВ при декларуванні погодила митниця як контролюючий орган і схвалила факт їх сплати до бюджету, тому ТОВ «МІК» правомірно відобразило у рядку 11.1 Декларації з ПДВ (колонка Б) ПДВ в розмірі 1 088 160 грн.; - немає доведених фактів відмови в реєстрації податкових накладних в ЄРПН по результатам проведення господарських операцій за перевіряємий період з липня 2022 по червень 2024, тобто Держава в особі податкової схвалила проведення всіх цих господарських операцій, тому ТОВ «МІК» правомірно відобразило у рядку 21 Декларації з ПДВ суму податкового кредиту в розмірі 31 390 919 грн., накопиченого за попередні періоди з нашими контрагентами (фактично це сума кредиту, за рахунок якого зменшується наше зобов`язання зі сплати ПДВ у бюджет); - немає доказів відсутності звільнення від оподаткування з ПДВ покупців ДП МОУ «Державний оператор тилу» (), ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» (), ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (), АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» (), яким ТОВ «МІК» здійснювало реалізацію товарів, і немає доказів недостовірності таких задекларованих операцій, звільнених від оподаткування з ПДВ на суму 5 686 400 грн. Отже, факти заниження податкового зобов`язання з ПДВ до сплати на суму 34 306 369 грн за липень 2024 та завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 31 390 919 грн. по господарським операціям позивача з зазначеними в Акті контрагентами за перевірений період насправді відсутні та висновки Акту перевірки з цього приводу є надуманими. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

ГУ ДПС у Запорізькій області позовні вимоги не визнало. У відзиві від 13.01.2025 вх.№ 1502 посилається на те, що повідомлення про початок документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.09.2024 №91/08-01-07-05, копію наказу про проведення перевірки від 10.09.2024 №1692-п, лист ГУ ДПС у Запорізькій області від 10.09.2024 №1237/12/08-01-07-05-07 про необхідність надання документів фінансово-господарської діяльності для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та проведення інвентаризації товарно-матеріальних цінностей надіслано 10.09.2024 року рекомендованим поштовим відправленням (штриховий кодовий ідентифікатор 000) на податкову адресу ТОВ «МІК» (69006, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд. 69-А), яке повернуто поштою 26.09.2024 із зазначенням причини невручення «за закінченням терміну зберігання», про що складено акт від 30.09.2024 №2571/08-01-07-05/30105738. ТОВ «МІК» в ході проведення документальної позапланової невиїзної перевірки не надало жодних документів, що підтверджують дані податкових декларацій, зокрема фінансову, статистичну та іншу звітність, регістри податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законодавством, а також первинні та інші документи, які використовувались в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконання вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС, відповідно, до пункту 85.2 статті 85 ПКУ, про що складені акти про ненадання первинних бухгалтерських документів. Таким чином, у зв`язку з ненаданням для перевірки первинних документів (договори, додаткові угоди, специфікації, видаткові накладні, акти виконаних робіт та послуг, виписки банку, товарно-транспортні накладні та/або шляхові листи, квитанції експрес-доставки, тощо, сертифікати (у разі здійснення операцій з купівлі продукції/ товарів, що потребують підтвердження якості та/або походження таких товарів/ продукції)) та регістрів бухгалтерського обліку неможливо документально підтвердити факти використання в господарській діяльності придбаних товарів, робіт та послуг. Тобто, ТОВ «МІК» під час проведення позапланової невиїзної перевірки не доведено зв`язок отриманого податкового кредиту від постачальників контрагентів з господарською діяльністю підприємства. Отже, відсутність (ненадання) регістрів синтетичного та аналітичного бухгалтерського обліку, первинних документів, які підтверджують використання в господарській діяльності отриманих товарів (робіт, послуг), не дає можливості дослідити обставини щодо змісту та руху господарських операцій, що в свою чергу не дає змоги визначити реальні (правдиві, об`єктивні) показники, що відображені у податкових деклараціях з податку на додану вартість ТОВ «МІК» за період липень 2022 липень 2024. На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 30.12.2024 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/12034/24, призначено підготовче с/з на 20.01.2025.

Протокольною ухвалою суду від 20.01.2025 у підготовчому засіданні оголошена перерва до 10.02.2025.

Ухвалою суду від 10.02.2025 забезпечено участь представника позивача у підготовчих та судових засіданнях по даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Протокольною ухвалою суду від 10.02.2025 в підготовчому засіданні оголошена перерва до 26.02.2025.

Протокольною ухвалою суду від 26.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 19.03.2025.

У судовому засіданні представники сторін підтримали свої вимоги та заперечення.

19.03.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив наступне.

На підставі наказу Головного управління ДПС у Запорізькій області від 10.09.2024 №1692-п, головним державним інспектором відділу позапланових перевірок ризикових платників управління податкового аудиту ГУ ДПС у Запорізькій області Афєндіковим Сергієм, заступником начальника відділу позапланових перевірок ризикових платників управління податкового аудиту ГУ ДПС у Запорізькій області Афендіковою Тетяною, на підставі п.п. 191.1.6 п. 191.1 ст. 191, п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78, ст.79, п. 200.11 ст. 200 та п.п. 69.351 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «МІК» (скорочена назва - ТОВ «МІК») щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2024 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 20.08.2024 № (далі - Декларація) від`ємного значення з податку на додану вартість (далі - ПДВ), з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків, відповідно до затвердженого плану документальної перевірки.

За результатами перевірки складено акт від 01.11.2024 № 16975/08-01-07- 05/30105738.

Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2024 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ, встановлено порушення ТОВ «МІК»: - п.185.1 ст.185, п. 187.1 ст.187, п. 188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.5, ст. 198, п.200.1, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (із змінами), п.п.5 п.4, п.п.5 п.5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 (зі змінами), оскільки ним занижено податкове зобов`язання з ПДВ до сплати на суму 34 306 369 грн. за липень 2024;

- п.185.1 ст.185, п. 187.1 ст.187, п. 188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.5, ст. 198, п.200.1, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (із змінами), п.п.5 п.4, п.п.5 п.5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 (зі змінами), оскільки ним завищено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) (р.21) на суму 31 390 919 грн.;

- п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами), в частині ненадання оригіналів первинних бухгалтерських документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів, що пов`язані з предметом перевірки.

За результатами перевірки ГУ ДПС у Запорізькій області винесені:

1) податкове повідомлення-рішення 21954/08010705 від 04.12.2024, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 31 390 919 грн. з причин встановлення порушення п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.5 ст.198, п.200.1, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) період;

2) податкове повідомлення-рішення 21953/08010705 від 04.12.2024, яким збільшено податкове зобов`язання з податку на додану вартість за липень 2024 на суму 51 459 553, 50 грн. (34 306 369 грн. сума заниження + 17 153 184,50 грн. штрафні санкції) з причин встановлення порушення п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.5 ст.198, п.200.1, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, заниження до сплати податкового зобов`язання з податку на додану вартість за липень 2024 на суму 34 306 369 грн.;

3) податкове повідомлення-рішення 21955/08010705 від 04.12.2024 про застосування штрафних санкцій в розмірі 1020,00 грн. з причин встановлення порушення п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України за ненадання документів.

Не погоджуючись із податковими повідомленнями-рішеннями №21955/08010705 від 04.12.2024, №21954/08010705 від 04.12.2024, №21953/08010705 від 04.12.2024 позивач звернувся із вказаною позовною заявою до суду.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Пунктом 78.4 статті 78 ПК України визначено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Відповідно до пункту 78.4. статті 78 ПК України право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Необхідно враховувати, що лише дотримання встановлених умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З наказом про перевірку, відомостями про дату її початку та місцем проведення платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку.

Істотною обставиною при вирішенні питання своєчасного повідомлення платника податків про проведення відносно нього перевірки є встановлення дати, з якої наказ про проведення перевірки вважається врученим. Суд в обов`язковому порядку повинен встановлювати причини невручення документів платнику податків та наявності/відсутності підстав вважати направлену кореспонденцію врученою відповідно до вимог статті 42 ПК України, а відтак, і наявністю підстав вважати платника податків обізнаним про призначення перевірки до її початку.

Правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 21.07.2022 у справі №640/30785/20.

Зі змісту Акта перевірки вбачається, що висновки контролюючого органу ґрунтувалися на тому, що платник податків не надав до перевірки необхідних документів, чим порушив обов`язок, покладений на нього пунктом 85.2 статті 85 ПК України. Тому ГУ ДПС у Запорізькій області, посилаючись на пункт 44.6 статті 44 ПК України дійшло висновку про відсутність таких документів у позивача.

Верховний Суд у постанові від 27.01.2022 у справі №826/8058/17 зазначив, що обов`язок платника податків надавати усі первинні документи, пов`язані із предметом перевірки, знаходиться у прямій залежності від факту реальної обізнаності платника податків із призначеною відносно нього перевіркою та її предметом і забезпечення йому можливості взяти участь у її проведенні. За змістом пункту 85.2 статті 85 ПК України такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

За твердженням відповідача, повідомлення про початок документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.09.2024 №91/08-01-07-05, копію наказу про проведення перевірки від 10.09.2024 №1692-п, лист ГУ ДПС у Запорізькій області від 10.09.2024 №1237/12/08-01-07-05-07 про необхідність надання документів фінансово-господарської діяльності для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та проведення інвентаризації товарно-матеріальних цінностей надіслано 10.09.2024 року рекомендованим поштовим відправленням (штриховий кодовий ідентифікатор 000) на податкову адресу ТОВ «МІК» (69006, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд. 69-А), яке повернуто поштою 26.09.2024 із зазначенням причини невручення «за закінченням терміну зберігання», про що складено акт від 30.09.2024 №2571/08-01-07-05/30105738.

Однак, суд критично оцінює вказані доводи з огляду на наступне.

Так, як доказ направлення повідомлення про початок документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.09.2024 №91/08-01-07-05 і копії наказу про проведення перевірки від 10.09.2024 №1692-п суду надане поштове повідомлення про вручення датоване 10.09.2024, заповнене від руки (а.с.80, Том 1).

Також, згідно поштового повідомлення про вручення від 10.09.2024 контролюючим органом в цей же день здійснювалось на адресу позивача відправлення Акту 2367-07-06 (а.с.87, Том 1).

Вказані поштові повідомлення мають істотні розбіжності не тільки за зовнішніми ознаками (формою бланку), а перш за все за нумерацією трекінгу.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ від 05.03.2009 № 270 штриховий кодовий ідентифікатор - штрихова позначка, побудована за певними правилами і призначена для автоматичної ідентифікації реєстрованих поштових відправлень.

Згідно з п. 6.8 Порядку пересилання відправлень «Укрпошта Стандарт» при прийманні відправлення Стандарт працівник автоматизованого ОПЗ, зокрема, присвоює номер відправленню Стандарт, шляхом генерації ШКІ (штриховий кодовий ідентифікатор) в АРМ ВЗ (за наявності термопринтера) або сканування вже надрукованого ШКІ з подальшим наклеюванням його на бланк супровідної адреси (якщо бланк супровідної адреси не було сформовано відправником самостійно).

Так, на відправлені а.с.80, Том 1 штриховий кодовий ідентифікатор починається з цифр 69005…, в той час як на всіх інших відправленнях контролюючого органу штриховий кодовий ідентифікатор починається з цифр 06009… (а.с.96, 98, 102, 104, 106, 108 Том 1 тощо).

Більш того, суд не зміг перевірити інформацію на сайті «Укрпошти» про наявність відправлення штриховий кодовий ідентифікатор 000, бо інформація про нього в системі відсутня.

Відтак, суд з`ясував, що доказів, на підставі яких суд може дійти висновку про належне повідомлення платника про проведення перевірки, матеріали справи не містять.

За правилами абзацу першого пункту 44.6 статті 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Відповідно до пункту 85.2 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Пункт 85.6 статті 85 ПК України встановлює, що у разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис.

З аналізу наведених положень ПК України вбачається, що, дійсно, надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку.

Так, Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію про те, що обов`язок контролюючого органу здійснювати перевірку на підставі первинних документів кореспондується з обов`язком платника податків зберігати такі первинні документи та надавати їх при перевірці. Не надання таких документів нормами пункту 44.6 статті 44 ПК України прирівнюється до їх відсутності. Винятком є випадки виїмки документів або іншого їх вилучення правоохоронними органами та іншими компетентними органами.

В той же час, Верховний Суд неодноразово вказував (постанови Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 814/3617/14, від 03 березня 2021 року у справі № 824/638/18-а, від 08 вересня 2022 року у справі № 640/26351/20, від 11 липня 2023 року у справі № 822/554/17, від 10 січня 2023 року у справі № 814/876/16 тощо), що факт відмови надання платником податків документів під час податкової перевірки повинен фіксуватися у визначений законом спосіб, а саме шляхом складання акта про відмову у наданні документів. У постанові від 25 травня 2021 року (справа № 815/5615/15) Верховний Суд виснував, що відсутність акту, який засвідчує факт відмови надати первинні документи, свідчить про неповноту та необ`єктивність перевірки, здійсненої посадовими особами податкового органу.

Будь-яких належних та допустимих доказів того, що позивач відмовлявся надати до перевірки документи на вимогу податкового органу, як-то акту, складеного у відповідності до пункту 85.6 статті 85 Податкового кодексу України, відповідач суду не надав.

Натомість до відзиву відповідач долучив копії актів про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 14.10.2024 №2695/08-01-07-05/30105738 (перший день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 15.10.2024 №1433/12//08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 15.10.2024 №2701/08-01-07- 05/30105738 (другий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 15.10.2024 №1437/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 16.10.2024 №2713/08-01-07-05/30105738 (третій день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 16.10.2024 №1445/12/08-01-07-05- 07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 17.10.2024 №2726/08-01-07-05/30105738 (четвертий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 17.10.2024 №1453/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 18.10.2024 №2736/08-01-07- 05/30105738 (п`ятий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 18.10.2024 №1465/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 21.10.2024 №2750/08-01-07-05/30105738 (шостий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 21.10.2024 №1478/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 22.10.2024 №2764/08-01-07-05/30105738 (сьомий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 22.10.2024 №1491/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 23.10.2024 №2776/08-01-07-05/30105738 (восьмий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 23.10.2024 №1499/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 24.10.2024 №2788/08-01-07-05/30105738 (дев`ятий день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 24.10.2024 №1504/12/08-01-07-05-07; акт про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 25.10.2024 №2798/08-01-07-05/30105738 (останній день перевірки), який направлений рекомендованим поштовим відправленням на податкову адресу платника податків листом від 25.10.2024 №1506/12/08-01-07-05-07.

Водночас, складені ГУ ДПС у Запорізькій області акти про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності, не містять підпису уповноваженої посадової особи ТОВ «МІК» чи запису про відмову такої особи від їх підписання, та засвідчують лише факт ненадання документів у зв`язку із поверненням без вручення листа-вимоги від 10.09.2024 №1237/12/08-01-07-05-07, що, на переконання суду, не може свідчити про відмову платника податків надати копії первинних документів до перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена також і в постанові Верховного Суду від 07 березня 2023 року у справі № 826/14312/16 (адміністративне провадження № К/9901/42254/18), але не виключно.

Доводи контролюючого органу про те, що крім листа-вимоги від 10.09.2024 №1237/12/08-01-07-05-07 (докази направлення якого достовірно не доведено з підстав виказаних вище) направлялись аналогічні за змістом вимоги від 15.10.2024 №1433/12/08-01-07-05-07, від 15.10.2024 №1437/12/08-01-07-05-07, від 16.10.2024 №1445/12/08-01-07-05-07, від 17.10.2024 №1453/12/08-01-07-05-07, від 18.10.2024 №1465/12/08-01-07-05-07, від 21.10.2024 №1478/12/08-01-07-05-07, від 22.10.2024 №1491/12/08-01-07-05-07, від 23.10.2024 №1499/12/08-01-07-05-07, від 24.10.2024 №1504/12/08-01-07-05-07 документально не підтверджені, до відзиву не долучались.

Навпаки, в актах про ненадання первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку та інших документів господарської діяльності від 14.10.2024-18.10.2024 та від 21.10.2024-25.10.2024 складених ГУ ДПС у Запорізькій області вказується про направлення одного і того ж листа від 10.09.2024 №1237/12/08-01-07-05-07 (а.с. 95, 99, 105, 107 Том 1 тощо). Існування інших листів з вимогами про направлення документів у актах не прослідковується.

Отже, належних доказів на підтвердження направлення позивачу запитів про надання документів листом з повідомленням про вручення контролюючим органом не надано, як і не надано доказів вручення запиту під розписку, що в розрізі вимог п. 73.3 статті 73 ПК України є обов`язковою умовою вважати запит врученим.

Відповідно до п.121.1 ст.121 ПК України незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.

Як наголошено в постанові Верховного Суду від 08.11.2021 у справі №640/21601/19 (адміністративне провадження №К/9901/29708/20), в частині ненадання документів під час здійснення податкового контролю склад вказаного правопорушення полягає саме в поведінці платника податків, направленої на ухилення ним від виконання обов`язку з надання контролюючим органам оригіналів чи копій документів на їх законну вимогу, тим самим створюючи перешкоди для здійснення податкового контролю. В той же час у разі відсутності підстав для висновку про створення перешкод у його здійсненні, в тому числі шляхом ухилення від надання документів чи їх копій, зокрема через поважні та об`єктивні причини, поведінку платника податків не можна кваліфікувати як таку, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктом 121.1 статті 121 ПК України.

З огляду на встановлені судом обставини, після початку проведення перевірки контролюючий орган не здійснив усіх залежних від нього заходів задля забезпечення платнику податків можливості надати усі наявні у нього первинні та інші документи, пов`язані із предметом перевірки.

Відтак, суд висновує, що в даному випадку податковий орган в акті перевірки обмежився встановленням формальних умов застосування положень пунктів 44.1, 44.6 статті 44 та пункту 85.6 статті 85 Податкового кодексу України, не з`ясувавши обставини, що мають значення для кваліфікації дій платника податків.

З цих підстав суд вважає, що податкове повідомлення-рішення 21955/08010705 від 04.12.2024 про застосування штрафних санкцій в сумі 1020грн. є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо суті встановлених порушень.

ТОВ «МІК» надано до контролюючого органу податкову декларацію з ПДВ за липень 2024 року із від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень, а саме: в податковій декларації (вх. № від 20.08.2024) від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду становить 31 390 919 грн.

Так, у розділі 1 рядок 9 декларації за липень 2024 року відображено податкові зобов`язання з ПДВ на суму 34 306 369 грн. за липень 2024, це зобов`язання за наслідками операцій, по яким ТОВ «МІК» було постачальником, складало і відправляло на реєстрацію податкові накладні. Доказом реєстрації податкових накладних на суму ПДВ 34 306 369 грн. є реєстр виданих податкових накладних та розрахунків коригувань за липень 2024 (додано до позовної заяви).

У розділі 2 рядок 17 декларації відображено податковий кредит на суму 65 697 288 грн. за липень 2024, це зобов`язання за наслідками операцій, по яким ТОВ «МІК» було покупцем товарів або замовником послуг, і складається ця сума з: - у рядку 10.1 дозволеного податкового кредиту (колонка Б) 39 664 535 грн. від операцій з нашими контрагентами, де ми були покупцями, тобто це податковий кредит отриманий за правилом першої події при прийнятті товару або при його оплаті (ця сума підтверджується накладними, актами і платіжними інструкціями на оплату, які додаються, і реєстром податкового кредиту за липень 2024, які додаються).

У рядку 11.1 податкового кредиту (колонка Б) в розмірі 1 088 160 грн. від сплати ПДВ при митному оформленні імпортного товару при ввезенні в Україну.

У рядку 16 від`ємного значення 24 944 941 грн., ця ж сума вказана у рядку 16.1 як значення за попередній період, тобто, червень 2024, ця ж сума від`ємного значення дійсно відображена у рядку 21 Декларації з ПДВ за червень 2024 (додається), і саме з цих міркувань у позові вказувалось про формування цього від`ємного значення ще з попередніх періодів.

Тобто, податковий кредит на суму 65 697 288 грн. у рядку 17 декларації складається з суми рядків 10.1 + 11.1 + 16 (65 697 636) і за мінусом рядку 14 (-348), що і складає суму 65 697 288 грн. податкового кредиту.

У розділі 3 рядок 21 декларації відображено суму 31 390 919 грн. від`ємного значення до зарахування до податкового кредиту у наступний звітній (податковий) період.

Ця сума є різницею між 65 697 288 грн. податкового кредиту з рядку 17 і 34 306 369 грн. податкових зобов`язань з ПДВ з рядку 9 (65 697 288 - 34 306 369 = 31 390 919 грн.).

Натомість, у додаткових письмових поясненнях від 03.02.2025 вх.№ 5093 контролюючий орган зазначає, що відповідно наданої ТОВ «МІК» податкової звітності, від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, виникло та наявне безперервно з декларації за липень 2022 року. Сума від`ємного значення накопичена ТОВ «МІК» за попередні періоди (з липня 2022 по червень 2024 року) становить 24 944 941 грн., та зазначена у рядку 16.1 декларації за липень 2024 року. За даними декларації ТОВ «МІК» за липень 2024 року у рядку 9 «Усього податкових зобов`язань» задекларована платником податків сума становить 34 306 369 грн., у рядку 17 «Усього податкового кредиту» задекларована платником податків сума становить 65 697 288 грн. Сума від`ємного значення податку на додану вартість визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду та становить -31 390 919 грн. (рядок 9 «Усього податкових зобов`язань» - рядок 17 «Усього податкового кредиту» = 34 306 369 грн. - 65 697 288 грн. = -31 390 919 грн.).

Контролюючим органом винесено податкове повідомлення рішення від 04.12.2024 № 21954/08010705, яким зменшено від`ємне значення суми податку на додану вартість на 31 390 919 грн. у зв`язку з ненаданням ТОВ «МІК» до перевірки первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку. Тобто платником не доведено зв`язок отриманого податкового кредиту від постачальників контрагентів з господарською діяльністю підприємства. Крім того, беручи до уваги той факт, що інвентаризація на ТОВ «МІК» не проводилась, в т.ч. за участю представника контролюючого органу, тому підтвердити чи спростувати факт залишку товарів на складах підприємства не виявляється можливим.

Щодо розшифрування донарахованих сум за податковим повідомленням рішенням форми Р № 21953/08010705 за основним платежем 34 306 369 грн. та штрафними санкціями 17 153 184,50 грн. контролюючий орган зазначає, що за даними декларації ТОВ «МІК» за липень 2024 року у графі «Податкові зобов`язання» рядку 4.1 «основна ставка» задекларована сума ПДВ становить 0. За даними перевірки сума ПДВ у рядку 4.1 має бути 40 752 347 грн. Зазначена сума у 40 752 347 грн. складається з наступних сум: у графі «Податковий кредит» рядок 10.1 + рядок 11 + рядок 14 (39 664 535 грн. + 1 088 160 грн. 348 грн. = 40 752 347 грн.). Сума у рядку 10.1 (39 664 535 грн.) розшифровується у додатку 4 до акту перевірки. Сума у рядку 11 (1 088 160 грн.) розшифровується у додатку 5 до акту перевірки. Таким чином, за даними перевірки податкові зобов`язання ТОВ «МІК» за липень 2024 року становлять 75 058 716 грн. Зазначена сума складається з рядка 1.1 «операції, що оподатковуються за основною ставкою» 34 306 369 грн. це сума задекларована платником податків, розшифрування міститься у додатку 3 до декларації та суми податкових зобов`язань за даними перевірки 40 752 347 грн., що у сумі становить 75 058 716 грн. У рядку 17 «Усього податкового кредиту» зазначено, що податковий кредит ТОВ «МІК» сформовано у сумі 65 697 288 грн. У рядку 16.1 «значення рядка 21 попереднього звітного періоду» сума становить 24 944 941 грн. Сума у розмірі 24 944 941 грн. є від`ємним значенням податкового кредиту за попередні періоди, яка не підтверджено платником податку документально. А, отже, сума податкового кредиту ТОВ «МІК» за даними перевірки становить 40 752 347 грн. ( рядок 17 у сумі 65 697 288 грн. рядок 16.1 у сумі 24 944 941 грн.=40 752 347 грн.). Таким чином, позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту ТОВ «МІК» становить 34 306 369 грн. (податкові зобов`язання 75 058 716 грн. податковий кредит 40 752 347 грн. = 34 306 369 грн.

Щодо причини зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість та донарахування ТОВ «МІК» податкових зобов`язань відповідач повідомив, що ТОВ «МІК» у ході проведення перевірки та на дату складання акта перевірки не надано до контролюючого органу повідомлення про втрату, пошкодження або дострокового знищення документів та не надано до перевірки первинних документів фінансово-господарської діяльності за період липень 2022 червень 2024, які б підтверджували використання отриманих товарів (робіт, послуг) в господарській діяльності. ТОВ «МІК» під час проведення позапланової невиїзної перевірки не доведено зв`язок отриманого податкового кредиту від постачальників контрагентів з господарською діяльністю підприємства. Таким чином, відсутність (ненадання) регістрів синтетичного та аналітичного бухгалтерського обліку, первинних документів, які підтверджують використання в господарській діяльності отриманих товарів (робіт, послуг), не дає можливості дослідити обставини щодо змісту та руху господарських операцій, що в свою чергу не дає змоги визначити реальні (правдиві, об`єктивні) показники, що відображені у податкових деклараціях з податку на додану вартість ТОВ «МІК» за період липень 2022 липень 2024.

Тобто, з наданих контролюючим органом пояснень щодо сум донарахованих грошових зобов`язань з ПДВ, а також зменшення від`ємного значення з ПДВ за липень 2024 року судом встановлено, що визначені у висновках акту перевірки суми та перенесені до оскаржуваних ППР, обраховані арифметично шляхом зменшення задекларованого позивачем всього податкового кредиту, від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, зняттям задекларованого від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду та збільшенням у зв`язку із цим сум податкових зобов`язань рівно на ту суму, яка і була задекларована самим платником податків у звітній декларації за липень 2024 року.

В усних поясненнях представник відповідача на запитання суду, які саме були встановлені порушення під час перевірки, що мали вплив на коригування показників звітності платника за липень 2024 року пояснив, що всі зауваження в акті викладені ІНФОРМАТИВНО.

Тобто, на ст.23-24 Акту виказано зауваження по реалізації підприємством ТОВ «МІК» товарів звільнених від оподаткування ДП МОУ «Державний оператор тилу», ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», а саме, що перевіркою неможливо підтвердити достовірність задекларованих операцій як звільнених від оподаткування на суму 5 686 400 грн. Як з`ясувалось, це зауваження викликане тим, що перевіряючий не бачив первинних документів по цим операціям, але докази достовірності декларування цих операцій в бухгалтерському обліку надані позивачем і зворотнього податковою не доведено. Водночас, у спірних ППР відповідач по вищевказаним операціям не визначав жодних грошових чи податкових зобов`язань, тому підтвердження первинними документами цих операцій не потребує доведення, адже вони не входять у предмет спору.

Далі, на ст.7-8 Акту виказано зауваження по придбанню підприємством ТОВ «МІК» товарів у так званих «ризикових» контрагентів (список з 27 підприємств), водночас, в Акті не зазначено суть та характер наявної податкової інформації для аргументів по ризиковості, до відзиву не надано доказів цьому, а лише вказано інформативно про наявність і потім скасування перебування певних підприємств з цього списку в переліку ризикових платників податків. Докази достовірності декларування цих операцій в бухгалтерському обліку надані позивачем і зворотнього податковою не доведено. Водночас, Відповідач «не знімав» за наслідками перевірки задекларований позивачем податковий кредит по цим операціям, у спірних ППР відповідач по вищевказаним операціям не визначав жодних грошових чи податкових зобов`язань.

Відповідач «не знімав» за наслідками перевірки і задекларований Позивачем податковий кредит в розмірі 1 088 160 грн. ПДВ (рядок 11.1 декларації, колонка Б), сплачене при митному оформленні імпортного товару при ввезенні в Україну, не визначав жодних грошових чи податкових зобов`язань у спірних ППР по вищевказаним операціям.

У зв`язку з цим, суд наголошує, що згідно з пунктом 2 розділу І Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків-юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20 серпня 2015 року № 727 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок), акт документальної перевірки - документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки та відображає її результати.

За правилами пункту 5 розділу ІІ Порядку факти виявлених порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджує наявність зазначених фактів.

Обов`язково наводиться в акті документальної перевірки інформація щодо фактів та обставин, які підтверджують та доводять наявність вини платника податків (з детальним їх описом; дослідженням, яке доводить, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, встановлених ПК України, проте не вжив достатніх заходів для їх дотримання; документами та інформацією, яка підтверджує наявність вини платника податків), а також інформація щодо пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності платника податків.

Відповідно до підпункту 2 пункту 4 розділу ІІІ Порядку в разі встановлення перевіркою порушень податкового законодавства за кожним відображеним в акті документальної перевірки фактом порушення необхідно: викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів (міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування), що порушені платником податків, зазначити період (календарний день, місяць, квартал, півріччя, три квартали, рік) фінансово-господарської діяльності платника податків та господарську операцію, при здійсненні якої вчинено це порушення; зазначити первинні документи, на підставі яких вчинено записи у податковому та/або бухгалтерському обліку, навести регістри бухгалтерського обліку, кореспонденцію рахунків операцій та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, та докази, що підтверджують наявність факту порушення; у разі відсутності первинних документів, документів податкового та/або бухгалтерського обліку, інших документів, що підтверджують факт порушення, або у разі ненадання їх для перевірки - зазначити перелік цих документів.

Однак, в розглядуваній ситуації акт перевірки від 01 листопада 2024 року № 16975/08-01-07-05/30105738 не містить ані опису та аналізу порушень, ані висновків за результатом дослідження господарських операцій та їх відображення в податковій звітності, тощо, натомість містить лише висновок про ненадання позивачем запитуваних контролюючим органом документів, чому вже вище судом надана відповідна правова оцінка.

Отже, податкова перевірка проведена поверхово, висновки акту не грунтуються на будь-яких доказах та не містять фактів і обставин вчиненого плаником податків податкового правопорушення.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що податкові повідомлення-рішення №21954/08010705 від 04.12.2024, №21953/08010705 від 04.12.2024 прийняте без урахування всіх обставин у справі, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа Проніна проти України, рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)

Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.

Отже, суд вказує, що інші аргументи та підстави, зазначені сторонами, не спростовують висновків суду, викладених вище, оскільки судом надано правову оцінку основним аргументам, на яких ґрунтувалися доводи та заперечення учасників справи та оцінено їх в розрізі норм чинного законодавства та встановлених обставин справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч. 1 ст. 143 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 24224,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю МІК (69006, м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 69а, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області №21955/08010705 від 04.12.2024, №21954/08010705 від 04.12.2024, №21953/08010705 від 04.12.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю МІК за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області судовий збір у розмірі 24 224 (двадцять чотири тисячі двісті двадцять чотири) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 14.04.2025.

Суддя Л.Я. Максименко