Справа № 707/3/25
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 707/3/25 Суддя (судді) першої інстанції: Баронін Д.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 29 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 29 січня 2025 року відмовлено у задоволенні позову

Не погодившись із вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нову постанову, якою визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення та закрити провадження у справі. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що порушення правил користування малими суднами, відповідальність за що передбачена ст. 117 КУпАП, можлива лише у випадку порушення Правил плавання для малих, спортивних суден, затверджених відповідною обласною радою, а не обласною (військовою) адміністрацією. Наказом Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану» хоча і заборонено вихід на воду без дозволу коменданта, але це не є складом адміністративного правопорушення за ст. 117 КУпАП.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги повністю та зазначає про правомірність притягнення позивача до адміністративної відповідальності згідно з оспорюваною постановою та дотриманні процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, введення в Україні воєнного стану, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2025.

Після постановлення судом ухвали про розгляд справи в порядку письмового провадження, будь-яких заяв чи клопотань про перехід у відкрите судове засідання сторонами не подавалось.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Згідно зі ст.317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує його та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 22 грудня 2024 року інспектором взводу №2 роти з обслуговування водних об`єктів управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції Пилипчатіним Артуром Олександровичем було складено постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 438526, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 425 грн (а.с.68).

Зазначена постанова мотивована тим, що 22 грудня 2024 року о 11 год. 22 хв. ОСОБА_1 здійснив рух на маломірному судні НОМЕР_2 на річці Дніпро, чим порушив п.7 р.ІІ Правил плавання на малих, спортивних суднах, водних мотоциклів та засобів розваг на воді в межах Черкаської області, затверджених розпорядженням начальника Черкаської ОВА від 04.08.2023 № та п.1 розпорядження начальника Черкаської ОВА від 30.06.2022 №226.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач за захистом своїх порушених прав та законних інтересів звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем порушено норми, які зазначені в оскаржуваній постанові.

Колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 5 Водного кодексу України до водних об`єктів загальнодержавного значення належать: 1)внутрішні морські води, територіальне море, а також акваторії морських портів; 2)підземні води, які є джерелом централізованого водопостачання; 3) поверхневі води (озера, водосховища, річки, канали, крім каналів на зрошувальних і осушувальних системах),що знаходяться і використовуються на території більш як однієї області, а також їх притоки всіх порядків; 4)водні об`єктив межах територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а також віднесені до категорії лікувальних. До водних об`єктів місцевого значення належать: 1)поверхневі води, що знаходяться і використовуються в межах однієї області і які не віднесені до водних об`єктів загальнодержавного значення; 2) підземні води, які не можуть бути джерелом централізованого водопостачання.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України передбачено, що до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у галузі регулювання водних відносин на їх території належить встановлення у визначеному законом порядку місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді.

Згідно з ч. 9 ст. 67 Водного кодексу України користування водними об`єктами для плавання на малих, спортивних суднах і водних мотоциклах, використання засобів для розваг на воді дозволяється з дотриманням правил плавання у районах інтенсивного судноплавства на морських водних шляхах і правил судноплавства на внутрішніх водних шляхах, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах морського і внутрішнього водного транспорту, та місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, що затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах морського та внутрішнього водного транспорту.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та продовжує діяти на час розгляду цієї справи.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Положеннями ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, в тому числі, встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у разі утворення обласної та/або районної військової адміністрації на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення чи скасування, у разі тимчасової окупації або оточення адміністративного центру області або у разі прийняття Верховною Радою України за поданням Президента України відповідного рішення повноваження такої обласної та/або районної ради здійснюють відповідні обласні та районні військові адміністрації.

Згідно з п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Частиною 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт» передбачено, що місцеві державні адміністрації здійснюють регулювання діяльності внутрішнього водного транспорту відповідно до цього Закону та інших законодавчих актів, зокрема: встановлюють тарифи на суспільно важливі регулярні перевезення пасажирів на суднах; розробляють та за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері внутрішнього водного транспорту, затверджують місцеві правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, розміщення плавучих споруд.

З матеріалів справи вбачається, що розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 24.08.2023 № 8 було затверджено Правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській області (а.с.88-96).

В абзаці 4 пункту 7 розділу ІІ вищевказаних Правил визначено, що тимчасове припинення навігації для плавання на водних об`єктах, які знаходяться в межах області, може бути встановлено розпорядженням Черкаської обласної державної адміністрації (в тому числі, через військовий характер). Інформація про періоди такої перерви оприлюднюється у найкоротший строк на офіційному веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації ck-oda.gov.ua.

На веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації оприлюднено основні положення наказу Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану» (а.с.97).

У вищенаведеному повідомленні вказано, що відповідно до Наказу заборонено фізичним та юридичним особам (судновласникам, судноводіям, власникам плавучих об`єктів) рух усіх суден (малих, моторних, прогулянкових вітрильних, швидкісних та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді) на водних об`єктах Черкаської області, без дозволу (перепустки) на вихід (проведення діяльності), виданого в порядку, встановленому цим Наказом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ч. 2, 4 ст. 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, а також порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу або залишається повідомлення про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення правил зупинки, стоянки або паркування транспортних засобів у разі їх фіксації у режимі фотозйомки (відеозапису), крім випадків фіксації в автоматичному режимі правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті, що зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, та правопорушень, передбачених статтею 132-2 цього Кодексу.

Статтею 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Норми частин 2, 4 статті 258 КУпАП дозволяють не складати протокол про адміністративне правопорушення у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та проводити розгляд відповідних справ на місці вчинення правопорушення.

Вищевикладені норми спростовують доводи позивача щодо протиправності розгляду працівником поліції справи про адміністративне правопорушення на місці вчинення правопорушення без складення протоколу.

Колегія суддів звертає увагу, що пунктом 1 Розпорядження голови Черкаської обласної військової адміністрації від 30.06.2022 №226 «Про заборону навігації для маломірних (малих), моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді та на водоймах Черкаської області на період воєнного стану», яким встановлено заборону навігації для маломірних (малих) суден, моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді та на водоймах Черкаської області на період воєнного стану, за винятком суден флоту рибної промисловості, суден спеціально уповноважених органів державної влади, які здійснюють охорону водних біоресурсів, Національної поліції України, Збройних Сил України та інших органів державної влади.

Відповідно до суднового білету №2093, виданого Державною інспекцією України з безпеки на морському та річковому транспорті, судно НОМЕР_2 є риболовним. Окрім того, у Дозволі № ДД-75/3 від 14 червня 2024 року, який було видано на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) (для здійснення промислового рибальства) в переліку риболовних суден, яким дозволено здійснювати промислове рибальство є номер судна НОМЕР_3, яким здійснював керування позивач.

Зазначене підтверджує той факт, що згідно з Розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 30.06.2022 № 226 на період воєнного стану заборонено навігацію всім маломірним суднам, крім суден флоту рибної промисловості.

Розпорядження начальника обласної військової адміністрації від 30.06.2022 № 226 є чинним.

Пунктами 1, 2, 3 Наказу від 20.10.2023 за №3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках р. Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану», передбачено заборону фізичним та юридичним особам (судновласникам, судноводіям, власникам плавучих об`єктів) рух усіх суден (малих, моторних, прогулянкових вітрильних, швидкісних та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді) на водних об`єктах Черкаської області, тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, встановлено особливий режим руху суден внутрішнього плавання, плавучого обладнання, риболовних суден, спортивних суден усіх форм власності (далі - суден) на водних об`єктах Черкаської області, рух суден на річці Дніпро та її притоках дозволено здійснювати виключно з дозволу на вихід (проведення діяльності) суден (далі - дозвіл) коменданта на судноплавній ділянці річки Дніпро від 593 км до 742 км - командира військової частини НОМЕР_1 (далі- комендант ІНФОРМАЦІЯ_1).

Доказів того, що човен, яким керував позивач знаходився на судноплавній ділянці річки Дніпро, а не на Кременчуцькому водосховищі відповідачем не надано.

Наданий позивачем судновий білет підтверджує ту обставину, що човен НОМЕР_3 (борт НОМЕР_2) є судном флоту рибацької промисловості та, відповідно, на нього не поширюються заборони встановлені Розпорядженням № 226 від 30 червня 2022 року.

Враховуючи вищевикладені обставини, ОСОБА_1 не було порушено нормативно-правові акти щодо користування водним транспортом (для вилову риби), у зв`язку із чим він не може бути притягнутий до відповідальності за ст. 117 КУпАП.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції доходить висновку про наявність підстав для скасування постанови про накладання адміністративного стягнення від 22 грудня 2024 року серії ГАБ №438526 із закриттям справи про адміністративне правопорушення у відповідності до п.3 ч.3 ст.286 КАС України.

В силу ч.3 ст.272 КАС України судове рішення суду апеляційної інстанції у даній справі не може бути оскаржене.

Керуючись ст.243, 272, 286, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 29 січня 2025 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення від 22 грудня 2024 року серії ГБА № 438526 та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Текст постанови виготовлено 14 квітня 2025 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма