Справа № 440/1718/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 р.Справа № 440/1718/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Бегунца А.О. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Сільскогосподарського кооперативу "Іскра" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.01.2025, (головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол, повний текст складено 16.01.25 року) по справі № 440/1718/24

за позовом Сільскогосподарського кооперативу "Іскра"

до Кременчуцької районної державної адміністрації, третя особа: Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області

про визнання протиправним та скасування розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарський кооператив "Іскра" (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження начальника Кременчуцької районної військової адміністрації Полтавської області «Про запровадження карантинного режиму по західному кукурудзяному жуку на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області» від 07.12.2023 №265.

В обґрунтування позову зазначив, що у відповідача не було підстав для запровадження карантину на землях, якими користується в тому числі СК «Іскра», оскільки висновком фітосанітарної експертизи від 22.08.2023 № РН/004-002779 В/23, наданим Державною установою «Дніпропетровська обласна фітосанітарна лабораторія», встановлено відсутність регульованих та інших шкідливих ентомологічних організмів в представленому зразку до дослідження, слідів західного кукурудзяного жуку не виявлено і працівниками кооперативу.

Також вказував на порушення процедури запровадження карантинного режиму, посилаючись на те, що спірне розпорядження прийнято майже через 4 місяці після складання подання головного державного фітосанітарного інспектора Полтавської області від 14.08.2023 № 01-27/05.2/3716, тоді як карантинний режим мав бути введений протягом доби з моменту виявлення карантинного організму, оприлюднене з порушенням встановленого законодавством строку та не містить часу, з якого запроваджується карантинний режим, крім того моніторинг земельних ділянок проведений органом Держпродспоживслужби без запрошення представника позивача.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.01.2025 у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, просив його скасувати з ухваленням нового про задоволення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції, встановивши численні порушення Кременчуцькою районною військовою адміністрацією Закону України «Про карантин рослин», дійшов помилкового висновку, що такі порушення не є істотними та не мають наслідком нікчемність акту.

Вказує, що спірне розпорядження прийнято з порушенням визначених законом строків для його прийняття та оприлюднення, не містить відомостей щодо часу, з якого запроваджується карантинний режим.

Звертає увагу, що висновок фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 р. №РН/015-001567 Н/23, виданий ДУ «Полтавська обласна фітосанітарна лабораторія», який став підставою для прийняття розпорядження від 07.12.2023 є сумнівним та недостатнім для запровадження карантинних заходів стосовно СК «Іскра», оскільки у 9 із 10 феромонних пасток західного кукурудзяного жука не було виявлено, натомість якби західний кукурудзяний жук дійсно існував на полях СК «Іскра», феромонні пастки містили хоча б декілька особин даного жука. Крім того, апелянтом заперечується і факт розставлення фітосанітарними інспекторами феромонних пасток у 2023 році на полях кооперативу.

Зазначає, що під час проведення моніторингу поля СК «Іскра», Головне управління Держпродспоживслужби у Полтавській області не залучило до участі представника кооперативу, що позбавило його можливості скористатися правами передбаченими Порядком №1177, проконтролювати порядок встановлення феромонних пасток та отримати зразок жука. В свою чергу висновки суду першої інстанції щодо дотримання органом Держпродспоживслужби процедури проведення моніторингу є такими, що не відповідають доказам, наявним в матеріалах справи.

Зауважує, що копія акту від 09.08.2023 №13/16-6007/000037, складеного за наслідками моніторингу не містить зображення малого Державного Герба України та підпису уповноваженої особи СК «Іскра», що є суттєвими недоліками документа.

Крім того, вважає, що суд першої інстанції безпідставно долучив до матеріалів справи та врахував при розгляді справи копію направлення, надану Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області поза межами строку, встановленого КАС України для подання доказів, не надав оцінки клопотанню позивача про неврахування таких доказів при розгляді справи по суті.

Кременчуцька районна державна адміністрація (далі - відповідач) подала відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (далі третя особа) правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалось.

Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, позивач просив розгляд справи здійснювати за відсутності його представника.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що СК «Іскра» зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності якого є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т. 1 а.с. 96 100).

Планом моніторингу території області управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженим головним державним фітосанітарним інспектором 18.05.2023, передбачено проведення моніторингу візуально та/або за допомогою феромонних пасток, в тому числі із залученням фахівців «Полтавська обласна фітосанітарна лабораторія» на виявлення шкідливих організмів, зокрема, західного кукурудзяного жука за допомогою 100 комплектів феромонних пасток протягом травня серпня 2023 року (пп. 2.5. п. 2) (т. 1 а.с. 54 - 59).

04.08.2023 державним фітосанітарним інспектором проведено обстеження поля № 211 у с. Недогарки Кременчуцького району Полтавської області, належного СК «Іскра», та здійснено відбір зразків для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів), про що складено акт про проведення фітосанітарних процедур від 04.08.2023 № 13/16-6036/001052-В (т. 1 а.с. 51 зв.б. а.с. 52).

Цього ж дня державним фітосанітарним інспектором відібрані зразки у кількості 10 шт. (феромонні пастки) , які направлено на проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) до Державної установи «Полтавська обласна фітосанітарна лабораторія», що підтверджується направленням від 04.08.2023 № 13/16-6036/000377 (т. 1 а.с. 199 зв.б. а.с. 200).

09.08.2023 ДУ «Полтавська обласна фітосанітарна лабораторія» проведено експертизу відібраних зразків, за результатами якої у зразку РН/015-001567Н/9/23 Феромонна пастка на виявлення західного кукурудзяного жука № 61 (0106 49 00) Поле 211, номер сейфпакету ВН0012138, виявлено західного кукурудзяного жука, стадія розвитку імаго, стан мертвий, кількість 1 шт./зр., що підтверджується висновком фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 № РН/-015-001567Н/23 (т. 1 а.с. 85-86).

09.08.2023 державним фітосанітарним інспектором за наслідками проведеного нагляду шляхом моніторингу на виявлення шкідливих та/або регульованих шкідливих організмів (західний кукурудзяний жук) поля № 211 площею 150, 31 га (посів кукурудза) у с. Ялинці Полтавської області, належного СК «Іскра» складено Акт про результати нагляду № 13/16-6007/000037, в якому зазначено, що в результаті проведеного моніторингу відповідно ВФЕ № РН/015-001567Н/23 від 09.08.2023 виявлено регульований шкідливий організм західний кукурудзяний жук (Diabrotica virgifera virg Le Conte) (т. 1 а.с. 53).

14.08.2023 головним державним фітосанітарним інспектором Полтавської області надіслано подання № 01-27/05.2/3716 «Про запровадження карантинного режиму по західному кукурудзяному жуку (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte)», до начальника Кременчуцької районної військової адміністрації (т. 1 а.с. 80).

У поданні зазначено, що на виконання Протокольного доручення Міністерства аграрної політики та продовольства України щодо експорту кукурудзи до КНР, державними фітосанітарними інспекторами Полтавської області проведені обстеження посівів кукурудзи СК «Іскра» візуально та за допомогою феромонних пасток. В результаті обстежень та фітосанітарної експертизи № РН/015-001567Н/23 від 09.08.2023 виявлено карантинний організм - західний кукурудзяний жук (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte)» на загальній площі 150,31 га поле № 211-1. Відповідно до ст.ст.7, 10, 33, 34 Закону України «Про карантин рослин», ст. 41 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» з метою локалізації вогнищ цього небезпечного карантинного організму на території Піщанської отг Кременчуцького району повідомлено про необхідність запровадити карантинний режим з 11.08.2023.

До подання додано проєкт розпорядження «Про запровадження карантинного режиму по ЗКЖ», проєкт плану заходів з локалізації та ліквідації карантинного організму, перелік меж карантинних зон, заражених ЗКЖ, копію висновку фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 № РН/015-001567Н/23, акту про результати нагляду № 13/16-6007-000037 від 09.08.2023 (т. 1 а.с. 81 -86).

07.12.2023 Кременчуцькою районною державною (військовою) адміністрацією прийнято розпорядження № 265 «Про запровадження карантинного режиму по західному кукурудзяному жуку на території Кременчуцького району Полтавської області», яким визначено:

1) запровадити карантинний режим по західному кукурудзяному жуку на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області площею 150,31 га;

2) визначити межі карантинної зони регульованого шкідливого організму - західного кукурудзяного жука на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області в розрізі землекористувачів згідно з додатком;

3) затвердити Фітосанітарні заходи з локалізації та ліквідації регульованого шкідливого організму - західного кукурудзяного жука на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, що додаються;

4) рекомендувати Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області здійснювати координацію виконання цього розпорядження;

5) юридичному відділу апарату Кременчуцької районної військової адміністрації Полтавської області забезпечити подання цього розпорядження на державну реєстрацію до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в установленому законодавством порядку;

6) Відділу документообігу та контролю апарату Кременчуцької районної військової адміністрації забезпечити офіційне оприлюднення цього розпорядження.

У розпорядженні зазначено про набрання ним чинності з дня його офіційного оприлюднення (т. 1 а.с. 76).

Розпорядження зареєстроване в Східному міжрегіональному управління Міністерства юстиції 15 грудня 2023 року за № 138/631, що підтверджується листом Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 15.12.2023 № 62732/56982-8-23/15.1 (т. 1 зв.б. а.с. 79), оприлюднено на сайті Кременчуцької районної військової адміністрації (т. 1 а.с. 236) та сайті Держпродспоживслужби (т. 1 а.с. 237).

Не погодившись із розпорядженням відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що спірне розпорядження прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 41 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» голови місцевих державних адміністрацій видають розпорядження одноособово і несуть за них відповідальність згідно із законодавством.

Правові, організаційні та фінансово-економічні основи карантину рослин, повноваження органів державної влади, їх посадових осіб, права і обов`язки юридичних та фізичних осіб, спрямовані на запобігання занесенню та поширенню відсутніх на території України регульованих шкідливих організмів, визначає Закон України від 30 червня 1993 року № 3348-XII «Про карантин рослин» (далі Закон № 3348-XII, у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Згідно ст. 1 Закону № 3348-XII карантин рослин - система заходів, спрямованих на запобігання занесенню та/або поширенню регульованих шкідливих організмів або забезпечення контролю за ними (локалізації); карантинна зона - територія, на якій запроваджено карантинний режим у зв`язку з виявленням карантинного організму; карантинний організм - вид шкідливого організму, який у разі занесення або обмеженого поширення на території України може завдати значної шкоди рослинам і рослинним продуктам; карантинний режим - особливий правовий режим, що передбачає систему фітосанітарних заходів, які здійснюються у карантинній зоні з метою локалізації та ліквідації карантинних організмів.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3348-XII державне управління у сфері карантину рослин здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері карантину рослин, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері карантину рослин.

За приписами ст. 6 Закону № 3348-XII до завдань центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері карантину рослин, віднесено, зокрема, є: виявлення, локалізація і ліквідація регульованих шкідливих організмів; запобігання проникненню регульованих шкідливих організмів у зони, вільні від таких регульованих шкідливих організмів на території України; здійснення державного контролю за дотриманням карантинного режиму і проведенням заходів з карантину рослин при вирощуванні, заготівлі, вивезенні, ввезенні, транспортуванні, зберіганні, переробці, реалізації та використанні об`єктів регулювання.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 р. № 667, Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який реалізує державну політику , зокрема, у галузі карантину та захисту рослин.

Частиною 1 ст. 9 Закону № 3348-XII передбачено, що організація та здійснення державного контролю покладаються на Головного державного фітосанітарного інспектора України, головних державних фітосанітарних інспекторів в Автономній Республіці Крим, областях, їх заступників і державних фітосанітарних інспекторів.

Відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону № 3348-XII державні фітосанітарні інспектори у межах своїх повноважень мають право, зокрема, здійснювати державний контроль та нагляд, інспектування та моніторинг відповідної території, об`єктів регулювання; проводити відбір зразків з партії рослин і рослинних продуктів для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) відповідно до цього Закону; здійснювати інші повноваження, передбачені цим Законом.

В силу вимог ч. 3 ст. 10 Закону № 3348-XII головний державний фітосанітарний інспектор України, головні державні фітосанітарні інспектори в Автономній Республіці Крим, областях, їх заступники і державні фітосанітарні інспектори зобов`язані, зокрема, у разі виявлення карантинних організмів протягом доби внести відповідні подання про запровадження карантинного режиму.

Згідно з частинами 1- 5 ст. 33 Закону № 3348-XII у разі виявлення карантинних організмів на території України карантинний режим запроваджується: у межах декількох областей Кабінетом Міністрів України за поданням Головного державного фітосанітарного інспектора України; на території Автономної Республіки Крим, областей, декількох районів, району, населеного пункту чи території окремого господарства - відповідно Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевою державною адміністрацією за поданням відповідно головних державних фітосанітарних інспекторів чи державних фітосанітарних інспекторів з карантину рослин.

Карантинний режим запроваджується протягом доби з моменту виявлення карантинного організму.

Орган, що приймає рішення про запровадження або скасування карантинного режиму, протягом доби оприлюднює таке рішення в офіційних друкованих виданнях та на офіційній інтернет-сторінці центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері карантину рослин. Рішення про запровадження або скасування карантинного режиму набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування в офіційному друкованому виданні та на офіційній інтернет-сторінці центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері карантину рослин.

У рішенні про запровадження карантинного режиму обов`язково зазначається таке:

обставини, що спричинили запровадження карантинного режиму, включаючи ідентифікацію конкретного карантинного організму;

межі карантинної зони, в якій запроваджується карантинний режим;

час, з якого запроваджується карантинний режим;

фітосанітарні заходи, що здійснюються в карантинній зоні, та органи, що їх здійснюють.

Карантинний режим скасовується органом, що прийняв рішення про його запровадження, за поданням відповідних головних державних фітосанітарних інспекторів чи державних фітосанітарних інспекторів.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону № 3348-XII на підставі та в порядку, встановлених законом, у карантинних зонах здійснюються такі спеціальні заходи:

інспектування та фітосанітарна експертиза (аналізи) об`єктів регулювання;

здійснення контролю за проведенням локалізації та ліквідації карантинних організмів особами;

заборона вивезення з карантинних зон заражених карантинними організмами об`єктів регулювання;

фумігація об`єктів регулювання у разі їх вивезення з карантинної зони у зону, вільну від регульованих шкідливих організмів;

технічна переробка об`єктів регулювання, заражених карантинними організмами.

З аналізу наведених норм вбачається, що карантинний режим є особливим правовим режимом, що передбачає систему фітосанітарних заходів, які здійснюються у карантинній зоні з метою локалізації та ліквідації карантинних організмів, у разі виявлення карантинних організмів, запроваджується на території Автономної Республіки Крим, областей, декількох районів, району, населеного пункту чи території окремого господарства - відповідно Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевою державною адміністрацією за поданням відповідно головних державних фітосанітарних інспекторів чи державних фітосанітарних інспекторів з карантину рослин.

Подання державного фітосанітарного інспектора з карантину рослин є підставою для запровадження карантину на відповідній території місцевим органом виконавчої влади.

Судом встановлено, що розпорядженням Кременчуцької районної військової адміністрації № 265 від 07.12.2023 «Про запровадження карантинного режиму по західному кукурудзяному жуку на території Кременчуцького району Полтавської області», запроваджено карантинний режим по західному кукурудзяному жуку на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області площею 150,31 га.

Розпорядження прийнято на підставі подання головного державного фітосанітарного інспектора Полтавської області від 14.08.2023 № 01-27/05.2/3716 «Про запровадження карантинного режиму по західному кукурудзяному жуку (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte)», в якому зазначено, що на виконання Протокольного доручення Міністерства аграрної політики та продовольства України щодо експорту кукурудзи до КНР, державними фітосанітарними інспекторами Полтавської області були проведені обстеження посівів кукурудзи СК «Іскра» візуально та за допомогою феромонних пасток. В результаті обстежень та фітосанітарної експертизи № РН/015-001567Н/23 від 09.08.2023 було виявлено карантинний організм - західний кукурудзяний жук (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte)» на загальній площі 150,31 га поле № 211-1. Відповідно до статей 7, 10, 33, 34 Закону України «Про карантин рослин», статей 41 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» з метою локалізації вогнищ цього небезпечного карантинного організму на території Піщанської отг Кременчуцького району повідомлено про необхідність запровадити карантинний режим з 11.08.2023.

Подання головного державного фітосанітарного інспектора Полтавської області від 14.08.2023 містить підпис інспектора, а додані до нього документи (копії висновку фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 № РН/015-001567Н/23, акту про результати нагляду № 13/16-6007-000037 від 09.08.2023) підтверджують обставини виявлення карантинного організму.

Суд першої інстанції виходив з того, що жодним нормативно-правовим актом не передбачено повноважень місцевого органу виконавчої влади надавати оцінку обґрунтованості подання державного фітосанітарного інспектора, документів на підставі яких таке подання складено та не встановлено обставин та умов, за яких орган державної влади може відмовити у запровадженні карантинного режиму.

Враховуючи, що отримання Кременчуцькою РВА подання головного державного фітосанітарного інспектора Полтавської області від 14.08.2023 із доданими до нього документами, відповідач не мав правових підстав для відмови у запровадженні карантинного режиму.

Таким чином, вірним є висновок суду першої інстанції, що спірне розпорядження прийнято відповідачем в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Законом № 3348-XII.

Доводи апелянта щодо сумнівності висновку фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 №РН/015-001567 Н/23, який, зокрема, слугував підставою прийняття розпорядження від 07.12.2023 з огляду на те, що експертом виявлено лише одну особину західного кукурудзяного жука, колегія суддів відхиляє, оскільки законодавством не встановлено кількість комах, яких достатньо для того, щоб констатувати наявність карантинних організмів.

Відповідно до ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Колегія суддів зазначає, що у разі незгоди з висновками фітосанітарної експертизи передбачено проведення повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізи), яка проводиться державною фітосанітарною лабораторією, уповноваженою на проведення такої експертизи (аналізів) згідно ст. 13-2 Закону № 3348-XII.

Повторна фітосанітарна (арбітражна) експертиза (аналізи) проводиться на вимогу особи, яка оскаржує результати фітосанітарної експертизи (аналізів). Результати фітосанітарної експертизи (аналізів) можуть оскаржуватися лише особою, яка є власником вантажу, або уповноваженою нею особою протягом строку дії висновку фітосанітарної експертизи (аналізів).

Об`єктами повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів) є арбітражний зразок або зразок-документ. Зразок-документ, сформований під час проведення фітосанітарної експертизи (аналізів), є об`єктом фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів) у разі відсутності арбітражного зразка.

Якщо результати повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів) відрізняються від результатів фітосанітарної експертизи (аналізів), застосовуються результати повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів).

Таким чином, позивач не був позбавлений можливості у разі незгоди з висновками фітосанітарної експертизи замовити повторну фітосанітарну (арбітражну) експертизу, проте таким правом не скористався.

Посилання скаржника на висновок фітосанітарної експертизи ДУ «Дніпропетровська обласна фітосанітарна лабораторія» від 22.08.2023 № РН/004-002779 В/23, яким встановлено відсутність регульованих та інших шкідливих ентомологічних організмів в представленому зразку до дослідження, колегія суддів оцінює критично з огляду на наступне.

Так, висновок фітосанітарної експертизи від 22.08.2023 складений за наслідками дослідження об`єкта регулювання зразка РН/004-002779В/1/23 рослини кукурудзи на виявлення бактеріального в`янення кукурудзи, вірус смугастої мозаїки пшениці, кладоспоріум сірооливковий та інших ентомологічних, мікологічних, бактеріологічних, вірусологічних та гербологічних шкідливих організмів.

В свою чергу, висновок фітосанітарної експертизи від 09.08.2023, врахований державним фітосанітарним інспектором під час складання Акту про результати нагляду від 09.08.2023 № 13/16-6007/000037 та доданого до подання про запровадження карантинного режиму, складений за наслідками дослідження об`єкта регулювання феромонних пасток на виявлення західного кукурудзяного жука.

Згідно з Переліком регульованих шкідливих організмів, затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики України від 29.11.2006 № 716 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 грудня 2006 р. за № 1300/13174) західний кукурудзяний жук (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte) віднесений до карантинних організмів, обмежено поширених в Україні (список А-2).

Отже, висновки фітосанітарної експертизи від 22.08.2023 та від 09.08.2023 ґрунтуються на дослідженні різних зразків та різних методах дослідження, як наслідок, наданий позивачем висновок не спростовує висновку фітосанітарної експертизи від 09.08.2023 № РН/-015-001567Н/23.

Доводи апелянта щодо відсутності у спірному розпорядженні дати, з якої запроваджується карантинний режим, в порушення ч. 4 ст.33 Закону № 3348-XII, колегія суддів зазначає наступне.

З наявного в справі розпорядження від 07.12.2023 вбачається, що останнє не містить зазначення часу , з якого запроваджується карантинний режим .

Разом з тим, як вірно зауважив суд першої інстанції, відповідно ч. 3 ст. 33 Закону № 3348-XII рішення про запровадження або скасування карантинного режиму набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування в офіційному друкованому виданні та на офіційній інтернет-сторінці центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері карантину рослин.

Таким чином Законом № 3348-XII встановлено час, з якого набирає чинності рішення про запровадження карантинного режиму, - наступний день за днем його опублікування, тому за відсутності у розпорядженні вказівки на час, з якого запроваджується карантинний режим, таким часом є день набрання чинності відповідним розпорядженням.

Крім того, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що прийняття спірного розпорядження поза межами строку, встановленого ч. 2 ст. 33 Закону № 3348-XII не є підставою для його скасування, оскільки доказів відсутності підстав для запровадження карантинного режиму на час прийняття розпорядження матеріали справи не містять і позивачем таких не надано.

Посилання апелянта на недоліки акту від 09.08.2023 №13/16-6007/000037, складеного за наслідками моніторингу, а саме відсутність на ньому зображення малого Державного Герба України та підпису уповноваженої особи СК «Іскра» колегія суддів такими, що не є беззаперечними підставами для скасування спірного розпорядження.

Верховний Суд у постановах від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18, від 22 травня 2020 року у справі № №825/2328/16, від 10 травня 2024 року у справі № 160/9951/21, від 30 серпня 2024 року у справі №460/9154/21, від 06 грудня 2024 року у справі № 500/9889/21 зазначив, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним) або допущене порушення не впливає на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Верховний Суд також наголосив, що, відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

У цій справі колегія суддів також вважає за необхідне звернути увагу на поняття надмірного формалізму, який відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 25 березня 2020 року у справі № 805/4508/16-а, від 20 травня 2020 року у справі № 809/1031/16, від 31 березня 2021 року у справі № 620/2520/20, від 19 травня 2021 року у справі № 210/5129/17, від 20 травня 2022 року у справі № 340/370/21 та від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20, слід розуміти як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

Поняття «пуризм» (надмірний формалізм) було введено у правовий обіг ЄСПЛ.

Так, у рішенні у справі «Сутяжник проти Росії» (заява № 8269/02) ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки. У цій справі рішення арбітражного суду, яке набрало законної сили, було скасовано в порядку нагляду з припиненням провадження у справі суто з підстави того, що спір не підлягав розгляду арбітражними судами, хоча у подальшому вимоги заявника були задоволені судом загальної юрисдикції. Ухвалюючи рішення ЄСПЛ виходив з того, що, хоча як принцип, правила юрисдикції повинні дотримуватися, однак, враховуючи обставини даної справи, була відсутня соціальна потреба, яка б виправдовувала відступлення від принципу правової визначеності.

Отже, «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 640/11468/20, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 11 травня 2022 року у справі № 400/1510/19, від 5 липня 2022 року у справі № 522/3740/20, від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20, від 3 жовтня 2022 року у справі № 400/1510/19, від 1 листопада 2022 року у справі № 640/6452/19 та від 18 січня 2023 року у справі № 500/26/22.

У цій справі колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке спрямоване на захист суспільних інтересів, внаслідок застосування надмірного формалізму може призвести до таких наслідків, як, зокрема нанесення суттєвої шкоди навколишньому середовищу з огляду на наявність шкідливого організму на території Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що допущені відповідачем процедурні порушення під час прийняття спірного розпорядження не є істотними та не мають наслідком нікчемність акту.

Щодо доводів апелянта про проведення органом Держпродспоживслужби обстеження/моніторингу земель СК «Іскра» за відсутності представників позивача, не вручення позивачу акту про результати нагляду, акту про проведення фітосанітарних процедур колегія суддів зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 р. № 1177 затверджено Порядок проведення інспектування, огляду, фітосанітарної експертизи (аналізів), повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів), нагляду, обстеження, моніторингу, знезараження об`єктів регулювання, оформлення сертифікатів, передбачених Законом України Про карантин рослин, контролю за проведенням огляду в частині відбору зразків та вибіркового контролю за проведенням фітосанітарної експертизи (аналізів) (далі Порядок № 1177, у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Згідно з пунктами 3, 4 Порядку № 1177 фітосанітарні процедури та знезараження проводяться щодо об`єктів регулювання та/або об`єктів на підставі фітосанітарних заходів, у тому числі визначених країною-імпортером або міжнародним договором України, в одному з таких випадків:

ініціатива власника об`єкта регулювання та/або об`єкта, або уповноваженої ним особи (далі - власник);

рішення державного фітосанітарного інспектора;

рішення Держпродспоживслужби.

Фітосанітарні процедури, проведені державним фітосанітарним інспектором, оформлюються актом про проведення фітосанітарних процедур, вимоги до якого визначені у додатку 1.

Акт про проведення фітосанітарних процедур оформлюється державним фітосанітарним інспектором:

у паперовій формі у двох примірниках та скріплюється підписом і трикутною печаткою державного фітосанітарного інспектора та підписом власника. Перший примірник видається власнику, другий - залишається у відповідному територіальному органі Держпродспоживслужби, державний фітосанітарний інспектор якого видавав такий акт;

в електронній формі із створеним кваліфікованим електронним підписом державного фітосанітарного інспектора шляхом використання електронних сервісів.

Відповідно до п. 25 Порядку № 1177 об`єкти регулювання, які потребують встановлення фітосанітарного стану шляхом проведення фітосанітарної експертизи (аналізів), підлягають огляду. Огляд проводиться державним фітосанітарним інспектором. У разі коли фітосанітарна експертиза (аналізи) для цілей експорту проводиться фітосанітарною лабораторією приватної форми власності, здійснюється спільний огляд державним фітосанітарним інспектором та фахівцем такої лабораторії.

Під час огляду об`єктів регулювання проводиться їх візуальна перевірка та відбір зразків.

За змістом пунктів 27, 28 Порядку № 1177 відбір зразків включає:

вибір схеми, порядку відбору та кількості виїмок відповідно до методів, визначених Держпродспоживслужбою;

відбір і візуальну перевірку виїмок;

формування об`єднаної проби;

виділення середньої проби;

формування зразка та на вимогу власника формування арбітражного зразка;

пакування зразків у окремі сейф-пакети для надання зразка на фітосанітарну експертизу (аналізи) та арбітражного зразка на зберігання (за наявності).

З метою встановлення фітосанітарного стану на всіх етапах відбору зразків у випадку виявлення регульованих шкідливих організмів, шкідливих організмів, об`єктів регулювання, уражених, пошкоджених чи засмічених такими організмами або підозрілих на ураження, пошкодження чи засмічення такими організмами, ці шкідливі організми та/або об`єкти регулювання включаються до зразка та арбітражного зразка.

У разі неможливості формування рівноцінних за розміром і характеристиками зразка та арбітражного зразка арбітражний зразок не формується. Інформація про це зазначається в акті відбору/акті про проведення фітосанітарних процедур.

Відповідно до пункту 30 Порядку № 1177 у разі здійснення огляду державним фітосанітарним інспектором складається акт про проведення фітосанітарних процедур та оформлюється направлення на проведення фітосанітарної експертизи (аналізів), вимоги до якого визначені у додатку 5, а у разі відбору зразків фахівцем фітосанітарної лабораторії приватної форми власності - акт відбору. Запаковані у сейф-пакети зразки надсилаються до відповідної фітосанітарної лабораторії.

Згідно з пунктом 38 Порядку № 1177 фітосанітарна експертиза (аналізи) проводиться державними фітосанітарними лабораторіями та фітосанітарними лабораторіями приватної форми власності з метою виявлення та ідентифікації шкідливих організмів та включає:

здійснення аналізу фітосанітарного стану, об`єктів регулювання або зразків, відібраних від об`єктів регулювання чи об`єктів;

визначення видів шкідливих організмів, їх стану, стадії розвитку та кількості;

формування зразка-документа (за потреби);

підготовку висновку фітосанітарної експертизи (аналізів).

У випадку виявлення шкідливого організму формується зразок-документ, який зберігається протягом строку дії висновку фітосанітарної експертизи (аналізів). Такий зразок-документ використовується як об`єкт повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів) виключно у випадку відсутності арбітражного зразка.

Пунктом 40 Порядку № 1177 визначено, що на підставі протоколу фітосанітарної експертизи (аналізів) формується висновок фітосанітарної експертизи (аналізів), вимоги до якого визначені у додатку 7, який видається за результатами аналізу щодо наявності або відсутності шкідливих організмів у зразках об`єктів регулювання.

Висновок фітосанітарної експертизи (аналізів) підписується директором фітосанітарної лабораторії або уповноваженою ним особою, а у разі оформлення висновку фітосанітарної експертизи (аналізів) в електронній формі - за допомогою створеного кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Висновок фітосанітарної експертизи (аналізів) оформлюється:

у паперовій формі в трьох примірниках, один з яких зберігається у фітосанітарній лабораторії, другий примірник видається державному фітосанітарному інспектору територіального органу Держпродспоживслужби, третій - власнику;

в електронній формі - надсилається зазначеним особам засобами електронного зв`язку з використанням реєстрованої електронної доставки.

Згідно з пунктами 69, 71 Порядку № 1177 для встановлення фітосанітарного стану території України державні фітосанітарні інспектори здійснюють нагляд шляхом проведення обстеження та/або моніторингу земель сільськогосподарського та іншого призначення, багаторічних і лісових насаджень, дерев, чагарників, рослинності закритого ґрунту, пунктів карантину рослин та прилеглої до них території (трикілометрової зони), місць обігу об`єктів регулювання, об`єктів, складських приміщень та інших об`єктів щодо наявності регульованих шкідливих організмів.

Обстеження та/або моніторинг проводиться візуально та/із використанням феромонних пасток, харчових принад, ловчих поясів та/або іншими методами, які визначає державний фітосанітарний інспектор.

Відповідно до пунктів 77, 78, 79 Порядку № 1177 моніторинг проводиться державними фітосанітарними інспекторами згідно з планом моніторингу відповідної території, який затверджується рішенням Держпродспоживслужби.

Для проведення обстеження та/або моніторингу можуть залучатися фахівці державних фітосанітарних лабораторій (далі - фахівці). Рішення про необхідність залучення фахівців приймається Головним державним фітосанітарним інспектором області або його заступником, який звертається до відповідної державної фітосанітарної лабораторії.

Державний фітосанітарний інспектор визначає площу та метод обстеження та/або моніторингу. Державний фітосанітарний інспектор або фахівець під час обстеження та/або моніторингу визначеної площі відбирає зразки об`єктів регулювання, шкідливі та регульовані шкідливі організми.

За приписами пунктів 82, 83 Порядку № 1177 відібрані під час проведення обстеження та/або моніторингу зразки, запаковані у сейф-пакети, супроводжуються направленням державного фітосанітарного інспектора до державної фітосанітарної лабораторії для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) із зазначенням у направленні видів аналізів, які необхідно провести.

Після проведення обстеження та/або моніторингу та встановлення фітосанітарного стану:

державний фітосанітарний інспектор складає акт про результати нагляду, вимоги до якого визначені у додатку 11;

фахівець у випадку його залучення до нагляду складає довідку про обстеження та/або моніторинг, вимоги до якої визначені у додатку 12, яка разом із відібраними зразками подається державному фітосанітарному інспектору.

Акт про результати нагляду оформлюється у паперовій формі у двох примірниках. Перший примірник такого акта видається власнику або користувачу об`єкта чи земельної ділянки чи уповноваженій ними особі, другий - залишається в територіальному органі Держпродспоживслужби, що його видав; або в електронній формі із створеними кваліфікованими електронними підписами державного фітосанітарного інспектора та власника або користувача об`єкта чи земельної ділянки чи уповноваженої ними особи.

Судом встановлено, що обстеження полів кукурудзи СК «Іскра» здійснено державним фітосанітарним інспектором в порядку процедури моніторингу згідно з планом моніторингу відповідної території, який затверджено рішенням Держпродспоживслужби 18.05.2023.

СК «Іскра» подано до Головного управління Держпродспоживслужби заяву, в якій викладено прохання провести обстеження полів кукурудзи СК «Іскра» площею 538,25 га для подальшого експорту кукурудзи до КНР та заяву, в якій дозволено обстеження полів, та додано довідку по площі полів СК «Іскра» (т. 1 а.с. 201 202).

Фітосанітарні процедури, проведені державним фітосанітарним інспектором, оформлені актом про проведення фітосанітарних процедур від 04.08.2023 № 13/16-6036/001052-В (т. 1 а.с. 51 зв.б. а.с. 52), в якому зафіксовано факт проведено обстеження поля № 211 у с. Недогарки Кременчуцького району Полтавської області, належного СК «Іскра», та здійснення відбору зразків для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів). У вказаному акті у графі «власник об`єкта регулювання та/або об`єкта чи уповноважена ним особа» наявний підпис Прикореня А.

Згідно з направленням від 04.08.2023 № 13/16-6036/000377, складеним державним фітосанітарним інспектором відібрані зразки у кількості 10 шт. (феромонні пастки) направлено на проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) до Державної установи «Полтавська обласна фітосанітарна лабораторія»

09.08.2023 державним фітосанітарним інспектором за наслідками проведеного нагляду шляхом моніторингу на виявлення шкідливих та/або регульованих шкідливих організмів (західний кукурудзяний жук) поля № 211 площею 150, 31 га (посів кукурудза) у с. Ялинці Полтавської області, належного СК «Іскра» складено Акт про результати нагляду № 13/16-6007/000037 /а.с. 53/, в якому зазначено, що в результаті проведеного моніторингу відповідно ВФЕ № РН/015-001567Н/23 від 09.08.2023 виявлено регульований шкідливий організм західний кукурудзяний жук (Diabrotica virgifera virg Le Conte). Вказаний акт містить відмітку про те, що примірник акту отримав ОСОБА_1 як власник/користувач об`єкту/земельної ділянки /уповноважена ним особа.

Згідно з письмовими поясненнями інспекторів (т. 1 а.с. 197 198), при зустрічі з заступником голови кооперативу Войтенком В.В. та комерційним директором Іщенко А.М. в офісі СК «Іскра» с.Недогарки, головним агрономом представлено Прикорень Олександр Вікторович, як уповноважена особа, яка буде присутня при обстеженні посівів кукурудзи, як візуально, так і за допомогою феромонних пасток і яка буде підписувати документи, тому в акті фітоконтроля від 04.08.2023 № 13/16-6036/001052-В розписувався Прикорень О.В. як особа, яка присутня при проведенні обстеження.

Враховуючи наведене, колегія суддів відхиляє доводи апелянта щодо проведення обстеження земельних ділянок за відсутності позивача, не вручення його представнику актів про результати нагляду, про проведення фітосанітарних процедур, оскільки такі доводи спростовані наявними в справі доказами, а саме актами на яких містить підпис про вручення документів агроному Прикореню О.В. як уповноваженій особі кооперативу. Доказів на підтвердження того, що Прикорень О.В. не є працівником СК «Іскра» та жодним чином не залучений до господарської діяльності СК «Іскра», позивачем не надано.

Та обставина, що Прикорень О.В. не внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як представник СК «Іскра», не свідчить про здійснення моніторингу без участі уповноваженого представника СК «Іскра» та не вручення йому документів.

Порядок № 1177 не передбачає того, що уповноважена власником особа, якій вручаються документи, має бути внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Суд зазначає, уповноваження власником тієї чи іншої особи на участь у процедурах моніторингу може ґрунтуватися на трудових функціях працівника чи інших підставах.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає помилковими доводи скаржника про порушення порядку обстеження/моніторингу земель СК «Іскра», за наслідками якого складено подання головного державного фітосанітарного інспектора Полтавської області від 14.08.2023.

Доводи апеляційної скарги про врахування судом першої інстанції доказів, наданих Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області поза межами строку, встановленого КАС України колегія суддів вважає такими, що не свідчать про протиправність судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що розпорядження № 265 від 07.12.2023 прийнято з урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття, пропорційно, тобто з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (локалізація та ліквідація карантинного організму (західного кукурудзяного жука), недопущення подальшого поширення цього карантинного організму, збитки від шкідливої діяльності якого можуть бути значними та впливати на врожай кукурудзи, а відтак і на продовольчу безпеку та економіку країни), як наслідок, відсутні підстави для його скасування.

Інші доводи та заперечення сторін на правильність висновків суду першої інстанції не впливають. Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Сільскогосподарського кооперативу "Іскра" залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.01.2025 по справі № 440/1718/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді А.О. Бегунц О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 14.04.2025 року у зв`язку із перебуванням у відрядженні судді Бегунца А.О.