Справа № 354/926/24
Суддя: Єрмак Н. В.
Дата ухвалення: 2025-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 354/926/24
Провадження № 2-а/354/3/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області у складі головуючого судді Єрмак Н.В., за участю секретаря Духович А.-А. Т. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови,-

встановив:

09.05.2024 року позивач, ОСОБА_1 , звернулася у суд з позовом до відповідача, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення від 06.03.2024 року серія 4АВ№05108077 за ч.1 ст.122 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 27.05.2024 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що з постановою не згодна, автомобілем в день, зазначений у постанові керував її чоловік, також копію постанови вона не отримувала, сповіщення про наявність штрафу прийшло через застосунок ДІЯ. Позивач вважає, що не пропустила десятиденний строку на оскарження постанови, оскільки її копію не отримувала.

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому просить залишити позов без розгляду через пропуск строку на подання позову. Оскаржувана постанова винесена 06.03.2024 року та виконана сплатою штрафу 06.03.2024 року, а отже строк оскарження діяв до 16.03.2024 року, тоді як позивач звернулась до суду з позовом 09.05.2024 року, тобто з пропуском встановленого десятиденного строку.

Представник відповідача - Коритко І.Б. в судовому засіданні просила залишити позов без розгляду з зазначених підстав.

Представник позивача - адвокат Гайтанюк М.М. та позивач в судовому засіданні вважали, що строк звернення до суду не пропущений.

Вислухавши сторони, вивчивши позовну заяву, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У відповідності до частини 2 статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду з заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом десяти днів від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року в справі № 340/1019/19).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, оскаржувана постанова винесена 06.03.2024 року. Позивачу стало відомо про наявність штрафу за оскаржуваною постановою через застосунок ДІЯ 06.03.2024 та штраф нею було сплачено.

Тобто позивач дізналась про порушення свого права 06.03.2024 року, тоді як до суду звернулась з даним позовом лише 09.05.2024 року.

Клопотання про поновлення пропущеного строку позивач не заявляє.

Згідно зі ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у ч.1-3 ст.123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого строку.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати причини поважності пропущеного строку.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23 вересня 2020 року) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, необхідно застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 січня 2023 року у справі № 640/10031/20.

Про порушення свого права позивач фактично дізналася 06.03.2024 року після отримання штрафу за оскаржуваною постановою через застосунок ДІЯ.

Таким чином, не отримання копії постанови не змінює дати її обізнаності про факт винесення оскаржуваної постанови.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що з метою додержання гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду, необхідно надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку із надання доказів поважності його пропуску.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 121-123, 160,161,169, 171,248, 256 КАС України, суд,-

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови стягнення залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для виправлення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Наталія ЄРМАК