Справа № 607/7464/25
Суддя: Якімець Т. І.
Дата ухвалення: 2025-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11.04.2025 Справа №607/7464/25 Провадження №2-а/607/340/2025

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Якімець Тарас Ігорович під час вивчення позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Присяжнюк Мар`яна Олександрівна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення

У С Т А Н О В И В:

07 квітня 2025 року засобами поштового зв`язку № 842, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Присяжнюк М.О. звернулася до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ТОМ ТЦК та СП), про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 61/26 від 08 січня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), постановленої начальником ТОМ ТЦК та СП підполковником ОСОБА_2 (далі постанова № 61/26).

Пунктом 3 частини першої 2747-IV від 06.07.2005">статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам КАС України, суд вважає, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, з підстав невідповідності вимогам частини шостої статті 161, частини другої статті 286 КАС України.

Так, відповідно до частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається із доданої до позовної заяви копії постанови № 61/26, постановленої начальником ТОМ ТЦК та СП ОСОБА_2 , вона датована 08 січня 2025 року.

Таким чином, останнім днем звернення до суду із вказаним позовом щодо

постанови № 61/26 було 18 січня 2025 року (субота), оскільки припадає на вихідний день, то першим робочим днем є 20 січня 2025 року (понеділок).

Утім, як вбачається з роздруківки відстеження поштового відправлення АТ «Укрпошта» з штрих-кодовим ідентифікатором: «842», представник позивача звернулася з цим позовом лише 07 квітня 2025 року, тобто, з пропуском десятиденного строку для звернення до суду з адміністративним позовом.

Представник позивача у позовній заяві заявила клопотання про поновлення строку на оскарження, в якій просила поновити строк оскарження постанови № 61/26. У цій позовній заяві ОСОБА_3 зазначила, що про оскаржувану постанову позивач дізнався, ознайомившись із матеріалами виконавчого провадження № 77556031, через представника Присяжнюк М.О. шляхом подання заяви про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, в якому міститься дана постанова 28 березня 2025 року до Тернопільського відділу державної виконавчої служби Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Тому, представник позивача вважає, що останній день десяти денного строку оскарження постанови є 07 квітня 2025 року.

Суд, вказані причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, вважає такими, що не можуть бути визнані поважними з огляду на таке.

Як було зазначено за частиною другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови). Особливістю перебігу строку, встановленого зазначеною нормою, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, в аспекті цієї справи з дня ухвалення ТОМ ТЦК та СП постанови № 61/26.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява № 45783/05).

ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява № 28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§ 45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 жовтня 2023 року (справа № 990/139/23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

З матеріалів справи слідує, що 25.12.2024 щодо позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене частиною третьою статті 210-1 КУпАП. Під час складення протоколу ОСОБА_1 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, як особі, яку притягують до адміністративної відповідальності, у тому числі й право на оскарження постанови. Крім того, позивачу було повідомлено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 год. 40 хв. 08.01.2025 в приміщенні ТОМ ТЦК та СП, кабінет № 204, та надано копію протоколу, про що свідчать його особисті підписи у вказаному протоколі.

Тож позивач був належним чином повідомлений про місце та час розгляду його справи про адміністративне правопорушення, а також його право оскаржити постанову у справі.

Отже, позивач не міг не знати, що стосовно нього ТОМ ТЦК та СП буде розглядати справу про адміністративне правопорушення й з високою вірогідністю (ураховуючи зміст протоколу від 25.12.2024) щодо нього буде ухвалено постанову.

Відповідно до частини першої статті 258 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи; копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Особа, повідомлена у встановлений законом спосіб про місце та час розгляду її справи про адміністративне правопорушення, з метою належного захисту своїх прав і свобод має ураховувати вимоги законодавства й вчиняти відповідні дії, зокрема з`явитися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке розглядається щодо неї, крім випадків, коли це неможливо з поважних причин, або вжити інших ефективних заходів для свого захисту.

Суд зазначає, що у справі відсутні докази щодо поважності відсутності позивача 08.01.2025 в ТОМ ТЦК та СП під час ухвалення постанови № 61/26, з матеріалів справи не вбачається чи звертався позивач особисто до ТОМ ТЦК та СП для отримання копії постанови № 61/26 в наступні три дні.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений частиною другою статті 286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, не вбачає поважними.

Крім того, представником ОСОБА_1 адвокатом Присяжнюк М.О. заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі Закон № 3674), оскільки він є військовослужбовцем, проте суд вважає, що дане клопотання не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 5 Закону № 3674 від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Як вбачається з позовної заяви та додатків до неї, позивач оскаржує постанову про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу, яка не пов`язана з виконанням військового чи службових обов`язків. Крім того, на момент виникнення спірних правовідносин (08 січня 2025 року), позивач не був військовослужбовцем, тож вказані у позовній заяві приписи Закону № 3674 щодо звільнення від сплати судового збору у цьому спорі на ОСОБА_1 не поширюється.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18 березня 2020 року (справа № 543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду, наведених у постанові від 13 грудня 2016 року та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2 5 Закону № 3674, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, пред`явлений позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам частин третьої та четвертої статті 161 КАС України, а саме до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, ОСОБА_1 необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в цьому випадку становить 605 гривень 60 копійок або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону № 3674.

Як вказано в частинах першій та другій статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали суду для виправлення недоліків поданої позовної заяви, а саме: вказати інші підстави для поновлення строку звернення за цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав, а також сплатити судовий збір, який становить 605 гривень 60 копійок або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до

Закону№ 3674.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 286, 294 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Присяжнюк Мар`яна Олександрівна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, від 08 січня 2025 року № 61/26 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності залишити без руху. Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, з дня вручення копії вказаної ухвали, а саме вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав, а також сплатити судовий збір, який становить 605 гривень 60 копійок або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року№ 3674-VI.

2. У випадку сплати судового збору надати оригінал платіжного документу.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

4. Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

6. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

CуддяТ. І. Якімець