Справа № 640/9969/21
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

11 квітня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/9969/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., розглянувши в письмовому провадженні справу за позовом Акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великим платниками податків, Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (далі позивач, АТ «Укргазвидобування») до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великим платниками податків (далі відповідач-1, Центральне МУ ДПС), Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач-2, Північне МУ ДПС), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08 грудня 2020 року № 2, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 7671,90 грн.

Позовні вимоги АТ «Укргазвидобування» мотивовані тим, що відповідачем за результатом проведеної фактичної перевірки було прийнято податкове повідомлення-рішення від 08 грудня 2020 року № 2, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 7671,90 грн за порушення положень пункту 7 статті 17 і статті 20 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме за реалізацію товарів, які не обліковані в установленому порядку та за проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів. Позивач зазначає, що з наведеними порушенням не згодний, оскільки у фіскальному чеку при продажу підакцизного товару було зазначено його код УКТЗЕД, однак при програмуванні реєстратора розрахункових операцій була допущена помилка, а саме замість останніх цифр 94, що відповідає коду УКТЗЕД пальне. Щодо застосування до позивача штрафних санкцій за порушення статті 20 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», то останній зазначає, що показання рівноміра лічильника резервуару скрапленого вуглеводного газу не можуть засвідчити про надлишок або нестачу без проведення розрахунків у відповідності до вимог Інструкції про порядок приймання, зберігання, відпуску та обліку вуглеводних скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

На виконання положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 цю справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2025 року справу прийнято до свого провадження, розгляд справи продовжено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання Центрального МУ ДПС про заміну відповідача належним у справі за позовом АТ «Укргазвидобування» до Центрального МУ ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення. Залучено Північне МУ ДПС до участі у справі другим відповідачем.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 17 березня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання Північного МУ ДПС про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

13 березня 2025 року до суду від Північного МУ ДПС надійшов відзив на позовну заяву, в якому другий відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог АТ «Укргазвидобування» з огляду на наступне.

Відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.1 статті 215 Податкового кодексу України код товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД для пального не передбачений, тобто при продажу підакцизного товару бензину А-92 грн в розрахунковому документі не зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, визначеного законодавством для підакцизного товару «пальне». Крім того, платником податку у позовній заяві не заперечується факт допущеного порушення, про що свідчить наступне: «при програмуванні реєстратора розрахункових операцій була допущена помилка, замість цифр 94, що відповідає коду УКТЗЕД пальне: інші бензини було помилково запрограмовано код УКТ ЗЕД: ». Таким чином, АТ «Укргазвидобування» самостійно підтверджено факт порушення норми пункту 11 частини першої статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Також другий відповідач вказує, що після оприбуткування нафтопродуктів, дані лічильника сумарного обліку паливно-роздавальних колонок, система керування паливно-роздавальними колонками та реєстратори розрахункових операцій діють як одне ціле та не повинні мати розбіжностей даних. Як наслідок, дані про оприбутковане за даними бухгалтерського обліку пальне повинні відповідати даним реєстратора розрахункових операцій, який є носієм доказової інформації про обіг пального на АЗС (АГЗС), а тому денний Х-звіт може засвідчувати документальні залишки пального на АЗС (АГЗС).

При цьому, єдиним можливим способом перевірки наявності неоприбуткованих нафтопродуктів та СВГ є співставлення даних обліку звітів АЗС та даних РРО з фактичними вимірюваннями залишків пального в резервуарах, тобто визначення різниці між кількістю нафтопродуктів та СВГ, які надійшли на АЗС та кількістю реалізованих нафтопродуктів.

Крім того, позивачем після проведеної перевірки було самостійно встановлено надлишок СВГ, про що свідчить наступне: «Протоколом засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії від 16 грудня 2020 року станом на 01 грудня 2020 року було встановлено надлишок скрапленого вуглеводного газу на АЗМ № 9 на АЗС, яка була предметом перевірки контролюючого органу. В результаті виявлених надлишків скрапленого вуглеводного газу комісія вирішила оприбуткувати їх на баланс підприємства». Вищезазначене додатково підтверджує факт виявленого контролюючим органом порушення.

Користуючись правом на подання заяв по суті справи, позивач 19 березня 2025 року подав до суду відповідь на відзив, в якому зазначено, що оскільки розрахунковий документ містив обов`язковий реквізит код УКТ ЗЕД, це виключає відповідальність АТ «Укргазвидобування» за порушення, яке передбачено пунктом 7 частини другої статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Також позивач звертає увагу суду, що матеріали перевірки Північного МУ ДПС не містять будь-яких доказів саме реалізації позивачем необлікованого надлишку газу скрапленого у розмірі 102,06 л на суму 1285,95 грн, що також свідчить про протиправність прийнятого податкового повідомлення-рішення від 08 грудня 2020 року № 2.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 КАС України, судом встановлено наступне.

Акціонерне товариство «Укргазвидобування» 28 серпня 1998 року зареєстровано в якості юридичної особи, ідентифікаційний код 30019775, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28, основний вид економічної діяльності Добування природного газу, код КВЕД: 06.20; має в своїй структурі відокремлені підрозділи, зокрема, філію Управління з переробки та газового конденсату АТ «Укргазвидобування», ідентифікаційний код 25976423, місцезнаходження: 39420, Полтавська область, Машівський район, с. Базилівщина, вул. Польова, 6.

На підставі наказу від 30 жовтня 2020 року № 1260 уповноваженими особами Офісу великих платників податків ДПС було проведено фактичну перевірку об`єкта реалізації продукції АТ «Укргазвидобування» (АЗС), розташованого за адресою: вул. Культкомівська, 96, м. Харків, за результатом якої було складено акт від 12 листопада 2020 року № 307/28-10-54-12/30019775.

Відповідно до наведеного акта, перевіркою встановлено проведення розрахункових операції через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, а саме: в розрахунковому документів (фіскальному чеку РРО), виданому при продажу бензину А-92 не зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД (зазначено код УКТЗЕД ), чим порушено пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Вказано, що в переліку підакцизних товарів згідно з підпунктом 215.3.4 пункту 215.1 статті 215 Податкового кодексу України, код товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД для пального не визначено, тобто при продажу підакцизного товару бензину А-92 в розрахунковому документів не зазначено код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, визначеного законом для даного підакцизного товару «пальне».

Також зазначено, що відповідно до підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 Податкового кодексу України розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щодня (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального у розрізі кодів товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД у літрах, приведених до температури 15 градусів. Показники про обсяги залишку пального в резервуарі формуються рівномірами-лічильниками.

Під час проведення перевірки станом на 03 листопада 2020 року у присутності фахівців контролюючого органу здійснено зняття фактичних залишків ТМЦ пального, а саме бензину А-92, А-95 та дизпалива.

За результатом зняття фактичних залишків ТМЦ складено відомість щодо повноти реалізації, оприбуткування та фактичних залишків запасів ТМЦ (пального).

Згідно з вимогами пункту 230.1 статті 230 Податкового кодексу України, фактичний залишок газу скрапленого визначається за показниками рівноміра-лічильника резервуара газу скрапленого.

За результатами співставлення даних денного звіту РРО (Х-звіту) та показників рівноміра-лічильника резервуару газу скрапленого встановлено необлікований надлишок газу у розмірі 102.06 л на суму 1285,95 грн (перевищення кількості газу за показниками рівноміра-лічильника над даними Х-звіту з урахуванням допустимої похибки).

На підставі вказаних висновків, 08 грудня 2020 року Офісом великих платників податку ДПС було прийнято податкове повідомлення-рішення № 2, яким до позивача, на підставі пункту 7 статті 17 і статті 20 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, застосовано штрафні санкції у розмірі 7671,90 грн.

Наведене податкове повідомлення-рішення було оскаржено позивачем в адміністративному порядку.

Рішенням ДПС України від 04 березня 2021 року № 5077/6/99-00-06-03-02-05 в задоволення скарги позивача було відмовлено.

Не погодившись з правомірністю прийняття наведеного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду з цим позовом з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано позовні вимоги, суд виходить з наступного.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР). Його дія поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Пунктом 11 частини першої статті 3 Закону № 265/95-ВР (у редакції, яка діяла станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Абзацом дев`ятнадцятим статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначено, що документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 17 Закону № 265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Отже, за змістом наведених правових приписів, суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) розрахунковий документ встановленої форми та змісту, що підтверджує виконання розрахункової операції.

У свою чергу, незастосування суб`єктами господарської діяльності режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД є порушенням Закону № 265/95-ВР і має наслідком притягнення останніх до відповідальності у виді штрафу.

Як свідчать встановлені обставини справ, підставою для застосування до позивача штрафних санкцій за спірним податковим повідомленням-рішенням у розмірі 5100,00 грн були висновки відповідача про проведення позивачем розрахункових операції через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, а саме: в розрахунковому документів (фіскальному чеку РРО), виданому при продажу бензину А-92 не зазначено код товарної підкатегорії згідно p УКТЗЕД (зазначено код УКТЗЕД ), чим порушено пункт 11 частини першої статті 3 Закону № 265/95-ВР.

Так, судом установлено, що у виданому позивачем фіскальному чеку на реалізацію бензину А-92 було зазначено код УКТЗЕД .

У свою чергу, відповідно до положень підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України до категорії пальне відноситься код УКТЗЕД .

Отже, з указаного вбачається, що позивачем фактично було допущено помилку в правильному зазначені коду УКТЗЕД шляхом помилкового зазначення передостанньої цифри «8», у той час як належною є цифра «9».

Між тим, наведена помилка у числовому значенні коду УКТЗЕД не має наслідком неможливості ідентифікації проданого позивачем товару.

Суд вказує, що в силу положень пункту 7 частини першої статті 17 Закону № 265/95-ВР до суб`єктів господарювання застосовуються штрафні санкції саме за проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

У цьому випадку, як було встановлено судом, позивачем використовувався режим програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, однак із помилкою в одній цифрі коду УКТЗЕД, яка не мала наслідком неможливості ідентифікації проданого позивачем товару, що свідчить про відсутність підстав для застосування до останнього штрафної санкції у розмірі 5100,00 грн, передбаченої пунктом 7 частини першої статті 17 Закону №265/95-ВР.

Що стосується правомірності застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених статтею 20 Закону № 265/95-ВР, то суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку.

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» бухгалтерський облік це процес виявлення, вимірювання, реєстрації, накопичення, узагальнення, зберігання та передачі інформації про діяльність підприємства зовнішнім та внутрішнім користувачам для прийняття рішень; первинний документ це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення; облікова політика це сукупність принципів, методів і процедур, що використовуються підприємством для складання та подання фінансової звітності

У статті 8 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що бухгалтерський облік на підприємстві ведеться безперервно з дня реєстрації підприємства до його ліквідації. Питання організації бухгалтерського обліку на підприємстві належать до компетенції його власника (власників) або уповноваженого органу (посадової особи) відповідно до законодавства та установчих документів. Підприємство самостійно: визначає за погодженням з власником (власниками) або уповноваженим ним органом (посадовою особою) відповідно до установчих документів облікову політику підприємства, обирає форму бухгалтерського обліку як певну систему регістрів обліку, порядку і способу реєстрації та узагальнення інформації в них з додержанням єдиних засад, встановлених цим Законом, та з урахуванням особливостей своєї діяльності і технології обробки облікових даних.

За правилами статті 9 зазначеного Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожні відповідним рахункам синтетичного обліку на перше число кожного місяця. Господарські операції повинні бути відображені в облікових регістрах у тому звітному періоді, в якому вони були здійснені.

Відповідно до статті 20 Закону № 265/95-ВР до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі подвійної вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Матеріали справи свідчать, що підставою для застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 2571,90 грн були висновки відповідача про те, що за результатами співставлення даних денного звіту РРО (Х-звіту) та показників рівноміра-лічильника резервуару газу скрапленого встановлено необлікований надлишок газу у розмірі 102,06 л на суму 1285,95 грн (перевищення кількості газу за показниками рівноміра-лічильника над даними Х-звіту з урахуванням допустимої похибки).

У свою чергу, позивач в адміністративному позові зазначає, що показання рівноміра лічильника резервуару скрапленого вуглеводного газу не можуть засвідчити про надлишок або нестачу без проведення розрахунків відповідно до вимог Інструкції про порядок приймання, зберігання, відпуску та обліку вуглеводних скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту.

Однак, відповідно до підпункту 230.1.3 пункту 230 статті 230 Податкового кодексу України дані про фактичні залишки пального на перший та останній дні календарного місяця та про обсяг обігу пального за звітний календарний місяць формуються розпорядниками акцизних складів, що використовують пальне виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки і не здійснюють операцій з реалізації та зберігання пального іншим особам, після проведення останньої операції з обігу пального у звітному календарному місяці, але не пізніше 23 години 59 хвилин останнього дня звітного календарного місяця, до початку здійснення операцій з обігу пального у день, що настає за таким останнім днем звітного календарного місяця, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 15 календарних днів, що настають за останнім днем звітного календарного місяця.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

- обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

- добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

- добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15° С, крім показників паливороздавальних колонок та/або оливороздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

Отже, дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального, які підлягають передачі до органів ДПС формуються на підставі даних рівнемірів-лічильників, встановлених на резервуарах, розташованих на акцизному складі та витратомірів-лічильників, якими повинні бути обладнані акцизні склади.

Відтак, застосування уповноваженими особами податкового органу даних денного звіту РРО (Х-звіту) та показників рівноміра-лічильника резервуару газу скрапленого та встановлення за результатом співставлення інформації з наведених носіїв факту надлишок газу у розмірі 102.06 л на суму 1285,95 грн. відповідає положенням чинного законодавства.

При цьому доказів, які б спростовували факт наявності надлишку наведеного газу, позивачем до суду не надано.

Крім того, суд враховує, що відповідно до пояснень, наведених позивачем в адміністративному позові, протоколом засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії від 16 грудня 2020 року було встановлено, що станом на 01 грудня 2020 року існує надлишок скрапленого вуглеводного газу на АЗМ № 9 на АЗС, яка була предметом перевірки контролюючого органу. В результаті виявлених надлишків скрапленого вуглеводневого газу комісія вирішила оприбуткувати їх на баланс підприємства.

Отже, з огляду на вказані обставини справи, суд дійшов висновку, що нарахування відповідачем штрафних санкції за спірним податковим повідомленням-рішенням у розмірі 2571,90 грн відповідно до положень статті 20 Закону № 265/95-ВР є правомірним.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08 грудня 2020 року № 2 в частині нарахування штрафних санкцій на суму 5100,00 грн, а в іншій частині позовні вимоги необхідно залишити без задоволення.

Частиною третьою статті 139 КАС України визначено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Так, судом задоволені позовні вимоги на суму 5100,00 грн, що складає 66,90 % від суми позову (7671,90 грн). При цьому, при поданні позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн (платіжне доручення від 25 березня 2021 року № 386280), відтак, враховуючи часткове задоволення позову, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1518,63 грн за рахунок бюджетних асигнувань Північного МУ ДПС.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262, 291 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Частково задовольнити адміністративний позов Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (ідентифікаційний код 30019775, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великим платниками податків (ідентифікаційний код 44082145, місцезнаходження: 02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3), Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код 44131658, місцезнаходження: 61052, м. Харків, вул. Благовіщенська, 30) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08 грудня 2020 року № 2 в частині застосування штрафних санкцій на суму 5100,00 грн.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1518,63 грн (одна тисяча п`ятсот вісімнадцять гривень шістдесят три копійки).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.В. Кисіль