Справа № 640/6717/22
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

14 квітня 2025 року Справа №640/6717/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Молочної І. С., розглянувши в письмовому провадженні питання про подальший розгляд адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

в провадженні Донецького окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Виконавчого органу Київської міської ради з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту соціальної політики Виконавчого органу Київської міської ради щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2021 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком;

- зобов`язати Департамент соціальної політики Виконавчого органу Київської міської ради нарахувати та виплатити недоплачену грошову допомогу ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій до 5 травня за 2021 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги.

14 квітня 2025 року відповідач звернувся із заявою, в якій зазначив серед іншого, що до повноважень Департаменту соціальної та ветеранської політики виконавчого органу Київської міської ради (Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) не відноситься безпосередньо нарахування і виплата компенсацій і допомог, зокрема, разової грошової допомоги до 5 травня. Такими повноваженнями наділено Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат. Тому, оскільки Департамент соціальної та ветеранської політики виконавчого органу Київської міської ради (Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) не здійснює призначення та виплату грошової допомоги до 5 травня, немає можливості надати витребувані судом документи. Разом з цим, зазначив, що витребувані докази можуть бути надані Київським міським центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

Вирішуючи питання про подальший розгляд адміністративної справи, суд керувався наступним.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною третьою статті 48 КАС України визначено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Аналіз зазначеної норми вказує, що саме у позивача є право заявляти клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача.

Відповідно до частини четвертої статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Як встановлено судом, до повноважень Департаменту соціальної та ветеранської політики виконавчого органу Київської міської ради (Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) не відноситься безпосередньо нарахування і виплата компенсацій і допомог, зокрема, разової грошової допомоги до 5 травня.

Такими повноваженнями наділено Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

Так, згідно із пунктом 1 Положення про Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (нова редакція), затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27 січня 2007 року №65, (в редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 27 квітня 2021 року №955) (у редакції, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), передбачено, що Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (далі Центр) є бюджетною установою та підпорядковується Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до пункту 3 зазначеного Положення головним завданням Центру є зокрема: забезпечення реалізації державної політики у сфері соціального захисту та обслуговування населення, надання соціальної допомоги громадянам, які потребують підтримки з боку держави (підпункт 3.1.); підготовка документів на виплату всіх видів соціальної допомоги, житлових субсидій у готівковій формі на придбання твердого і рідкого пічного палива та скрапленого газу, компенсаційних виплат інвалідам, виплат громадянам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, інших грошових виплат (підпункт 3.2.).

Згідно пункту 4 зазначеного Положення, Центр відповідно до покладених на нього завдань: готує в установленому порядку документи для виплати соціальної допомоги, інших грошових виплат через державні підприємства зв`язку та установи банків (підпункт 4.6.); проводить перерахунки розмірів грошової допомоги (в тому числі у зв`язку з індексацією), забезпечує своєчасну підготовку бухгалтерської та статистичної звітності з використанням уніфікованих програмних засобів (підпункт 4.10.).

Суд наголошує, що визначення кола відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом із тим, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутності визначенні процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц.

Водночас, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного у постанові від 13 лютого 2018 року у справі №826/1460/16 вказує, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду.

Разом із цим, в межах цієї справи суд зазначає, що статтею 50 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, їх об`єднання, юридичні особи, які не є суб`єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень у випадках, встановлених законом.

Відповідно до частин першої, третьої статті 52 КАС України суд першої інстанції, встановивши, що з адміністративним позовом звернулися не до тієї особи, яка повинна відповідати за адміністративним позовом, може за згодою позивача допустити заміну первинного відповідача належним відповідачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Зі змісту наведених положень процесуального законодавства вбачається, що належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального право відношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.

Тобто, у разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред`явлено позов, оскільки не є учасником спірних правовідносин, то підстави для задоволення такого позову відсутні (постанова ВС КАС від 21 грудня 2018 року у справі №803/1252/17, адміністративне провадження №К/9901/50685/18 (ЄДРСРУ № 78808400)).

Так, відповідно до частини сьомої статті 48 КАС України заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Вирішуючи питання щодо належного відповідача у справі (або його правонаступника), суд виходить із презумпції, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, про що зазначено у частині першій статті 2 КАС України.

У пункті 40 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Горнсбі проти Греції», Суд зазначив, що право на судовий захист було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін. (Hornsby v. Greece №18357/91).

Беручи до уваги приписи частини першої статті 2 та статті 48 КАС України, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості другого відповідача Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

В порядку частини шостої статті 48 КАС України після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Керуючись статтями 2, 4, 5 48, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

1. Залучити до участі у справі в якості другого відповідача Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (місцезнаходження: просп. Любомира Гузара, буд. 7, м. Київ, 03165; ).

2. Надіслати примірник позовної заяви із усіма додатками на адресу другого відповідача Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

3. Витребувати у відповідача, Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, наступні докази:

- розрахунок щорічної разової грошової допомоги до 5 травня 2021 року;

- докази призначення та виплати розрахунку щорічної разової грошової допомоги до 5 травня 2021 року,

- довідку про нараховану та виплачену позивачу щорічну разову грошову допомогу до 05 травня 2021 року;

- будь-які інші документи, що стали підставою для визначення розміру та виплати щорічної разової грошової допомоги до 5 травня 2021 року;

- всі інші докази, які стали підставою для допущення спірної бездіяльності, вчинення спірних дій та прийняття рішень.

- всі інші докази, які стали підставою для допущення спірної бездіяльності, вчинення спірних дій та прийняття рішень.

Зобов`язати відповідача надати (надіслати) суду витребувані докази засобами електронного зв`язку через підсистему «Електронний суд» в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали.

У разі неможливості подати витребувані докази у встановлений строк, повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

4. Встановити Київському міському центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

5. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.С. Молочна