Справа № 640/23565/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тарасенко Ольги Василівни до відповідача-1: Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідача-2: комунального підприємства Київлагоустрій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа комунальне підприємство Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва про визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправним та скасування частково рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
25.08.2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тарасенко Ольги Василівни до відповідача-1: Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідача-2: комунального підприємства Київлагоустрій виконавчого органу Київської міської ради, третя особа комунальне підприємство Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, в якій представник позивача просить суд:
- визнати протиправним та скасувати припис комунального підприємства Київлагоустрій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.06.2020 року №2013132 відносно лав ОСОБА_1 , що були розміщені за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25;
- визнати протиправним та частково скасувати рішення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), викладене у формі доручення від 26.06.2020 року № 064-3265 в частині здійснення демонтажу лав Білецької Маргарита Миколаївни, що були розміщені за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25;
- зобов`язати комунальне підприємство Київблагоустрій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської держаної адміністрації) повернути Білецькій Маргариті Миколаївні лави у кількості 8 (вісім) штук, що були демонтовані за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації № 882 від 07.08.2003 року не скасоване та є чинним. Відтак, лави були встановлені законно як елемент декоративної огорожі, у відповідності до законодавства, чинного на момент їх встановлення. Оскаржуваний припис було вручено ЖЕД №410 КП Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва. Відповідно до листа ЖЕД № 410 КП Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва від 26.04.2021 року №02-252, лави для відпочинку по вул. Ентузіастів, 25 на балансі та обслуговуванні ЖЕД - 410 не знаходились. Тобто, ЖЕД №410 не є ні власником, ні користувачем лав. Власником лав є позивач, а користувачем - ПП Алекс Рам, директор якого був присутній та безпосередньо спілкувався з інспектором КП Київблагоустрій у день винесення припису. Проте, оскаржуваний припис директору ПП Алекс Рам не вручався. Відповідачі у відповідях на адвокатські запити не надали інформації про те, хто ж є власником лав, що дає підстави стверджувати, що їм невідомо, хто є таким власником. У такому випадку, припис мав видаватися у відповідності до пп. 20.2.1; Правил благоустрою м. Києва. Винесення припису є результатом проведеної перевірки, в якому власнику пропонується надати в певний строк проектно-дозвільну документацію на розміщення тимчасової споруди або усунути порушення шляхом демонтажу тимчасової споруди власними силами в разі відсутності відповідних дозвільних документів. Проте, в даному випадку припис було виписано з порушенням вищевказаного порядку, копія припису не наклеювалася на фронтальну частину лав, не було здійснено фото фіксації наклеєного припису, припис видано під розпис взагалі неповноважній особі, яка не є ні власником, ні користувачем майна. Якби даний порядок було дотримано, позивач як власник майна або користувач майна - ПП Алекс Рам дізналися б про винесення припису та надали б дозвільні документи на розміщення лав, тобто мали б змогу підтвердити законність їх встановлення, у відведений законом строк. Порушення порядку винесення припису завадило директору ПП Алекс Рам як користувачу майна надати дозвільні документи, що у свою чергу, призвело до незаконного винесення доручення про демонтаж та подальший демонтаж лав, тобто фактично до протиправного позбавлення позивача права власності на майно. Згідно п. 2.2 статуту КП "Київблагоустрій", затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 21.02.07 року №167, підприємство підпорядковане Департаменту міського благоустрою з питань, визначених чинним законодавством та цим Статутом. КП "Київблагоустрій" в межах своїх повноважень лише виконує роботи щодо демонтажу та очищення території міста, тоді як безпосередньо рішення про вчинення вказаних дій приймає саме Департамент, відповідно, він зобов`язаний не просто брати до уваги надану інформацію щодо винесених та виконаних/невиконаних приписів, а й оцінювати наявність підстав для проведення демонтажу. Видаючи доручення про демонтаж, Департамент міського благоустрою не перевірив, чи було дотримано порядок винесення оскаржуваного припису. Отже, оскаржуване доручення є також протиправним як таке, що видане на підставі протиправного припису. На підставі протиправного доручення відповідачі незаконно заволоділи чужим майном, що є порушенням права власності позивача. відшкодування витрат, пов`язаних із демонтажем, при повернені демонтованого та вилученого майна є обов`язковим лише у випадку законного демонтажу. У свою чергу, протиправність оскаржуваного припису та доручення звільняє позивача від обов`язку оплати робіт з демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання лав, відновленню благоустрою згідно з затвердженими тарифами, та є підставою для зобов`язання відповідачів повернути вилучене та демонтоване майно на безоплатній основі.
У відповідності до вимог ст. 165 КАС України пояснення від третьої особи - комунального підприємства Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва щодо позову або відзиву до суду не надходили.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.10.2021 року клопотання представника Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про закриття провадження у справі повернуто без розгляду.
Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі Закон № 3863-ІХ) пункт 2розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (Відомості Верховної Ради України, 2023 р., № 29, ст. 111) викладено в новій редакції.
Так, приписами пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" установлено, що інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27,частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок № 399).
Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.
31.01.2025 року зазначена справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду на супровідному листі, та за результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями остання передана для розгляду судді Пруднику С.В.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом установлено, матеріалами справи підтверджено, що на підставі договору купівлі-продажу частини нежилих приміщень від 19.07.2002 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ліщенко Т.Г., зареєстрованого за №1262, ОСОБА_1 (далі - позивач) є власником 17/100 частин від нежилих приміщень загально 1093,2 кв. м. або 4/100 частин від будинку, що знаходиться у місті Києві по вулиці Ентузіастів, 25. Вказані 17/100 частин нежилих приміщень складаються з нежилого приміщення площею 184,6 кв.м. (приміщення магазину), що розташоване на першому поверсі жилого цегляного будинку та зазначене на плані літ. «А» (далі також - нежиле приміщення, магазин).
Магазин було передано позивачем у строкове платне користування ТОВ «ФІРМА РІТАС» на підставі договору оренди нежилого приміщення № 01/01-03 від 01.01.2003 року.
Додатком № 2 до вищевказаного договору оренди позивач та ТОВ «ФІРМА РІТАС» уклали Згоду сторін щодо благоустрою прилеглої території і влаштування декоративної огорожі перед орендованим приміщенням, за умовами якої ТОВ «ФІРМА РІТАС», після отримання дозвільної документації, за власний кошт проводить благоустрій прилеглої території і влаштування декоративної огорожі перед приміщенням магазину за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25, а позивач надає дозвіл на проведення благоустрою прилеглої території і влаштування декоративної огорожі перед приміщенням магазину за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25, за умов: дотримання всіх умов законодавства і отримання дозвільної документації та безкоштовної передачі всіх виконаних нових речей і документації в одноосібну власність Орендодавця (позивача).
08.07.2003 року ТОВ «ФІРМА РІТАС» звернулося до заступника голови Дніпровської РДА із заявою № 34 про надання згоди на благоустрій прилеглої до магазину території по вул. Ентузіастів, 25, до якої додано відповідну схему благоустрою.
З даної схеми вбачається, що заплановано встановлення декоративної огорожі, елементами якої є стовпчики з облицьовочної цегли, дерев`яні лавочки та металеве огородження.
Пунктом 2 Розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації № 882 від 07.08.2003 року «Про дозвіл на установку кіоску з сезонним майданчиком, оздоблення фасаду та благоустрій прилеглої території з влаштуванням декоративної огорожі» дозволено ТОВ «ФЕРМА РІТАС» виконати благоустрій прилеглих територій до магазинів по вул. Ентузіастів, 25 та по проспекту Миру, 9 з влаштуванням декоративної огорожі.
Листом від 12.08.2003 р. № 66 ТОВ «ФІРМА РІТАС» звернулося до Головного управління контролю за благоустроєм та зовнішнім дизайном м. Києва про надання згоди на благоустрій прилеглих до магазину території з влаштуванням декоративної огорожі, видачу ордеру на проведення робіт.
Головним управлінням контролю за благоустроєм та зовнішнім дизайном м. Києва ТОВ «ФІРМА РІТАС» видано ордер № 030401251 на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з благоустроєм прилеглої території та влаштування декоративної огорожі. Даний ордер було продовжено 01.06.2004 р. та закрито 17.06.2004 р.
Також оформлено лист погоджень до ордеру № 030401251 із Дніпровською районною державною адміністрацією та Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 420.
У зв`язку із припиненням оренди, за актом повернення майна від 01 грудня 2005 року ТОВ «ФІРМА «РІТАС» повернуло позивачу як власнику орендоване майно разом із елементами декоративної огорожі: цегляними стовпчиками -11 пгг., лавами дерев`яними 2м (к-т) - 8 піт. та секціями металевої огорожі 2м - 60 піт.
У подальшому, 31.12.2019 р. між ПП «Алекс Рам» як орендарем та позивачем, як орендодавцем укладено Угоду № 2019/Е-25/31.12 оренди нежитлового приміщення, за умовами якої у строкове платне користування ПП «Алекс Рам» передано нежитлове приміщення магазину.
Відповідно до акту приймання-передачі приміщення було передано у користування ПП «Алекс Рам» з іншим майном, серед якого, зокрема: 11 цегляних стовпчиків, 60 секцій металевої огорожі, 8 лав (п.4-6 акту приймання-передачі), розташованих на прилеглій до орендованого приміщення території.
З листа ПП «Алекс Рам» № 5 від 03.08.2021 р., отриманого позивачем 03.08.2021 р. позивачу стало відомо, що 26.06.2020 р. комунальне підприємство «Київлагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КП «Київблагоустрій») демонтувало та вивезло лави, які є власністю позивача, на виконання доручення першого заступника директора - начальника управління контролю за благоустроєм Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (далі - Департамент міського благоустрою) Ткаченка Т.Ф. № 004-3265 від 26.06.2020 р., в якому доручено вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, зокрема: №7, Дніпровський район, вул. Ентузіастів, 25, тип об`єкту лави, назва підприємства ЖЕД (ЖРЕО) 410 ДКП Дніпровського р-ну /ЖРЕО-10/, № припису 2013132 від 23.06.2020 року.
З матеріалів справи убачається, що 23.06.2020 року інспектором комунального підприємства «Київблагоустрій» в Дніпровському районі м. Києва по вул. Ентузіастів, 25 було виявлено порушення благоустрою міста, яке полягало у розміщенні вуличних лав. Враховуючи відсутність дозвільної документації на їх розміщення інспектором було винесено припис №2013132, яким запропоновано балансоутримувачу території на якій знаходились елементи благоустрою (КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва») надати дозвільну документацію на їх розміщення, а у разі її відсутності демонтувати елементи благоустрою власними силами, відновити благоустрій. Враховуючи те, що балансоутримувачем території (вул. Ентузіастів, 25) є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», (ЖЕД - 410), припис №2013132 було вручено повноважному представнику КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва».
В подальшому, за результатами не виконання вимог означеного припису, Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виніс доручення №064-3265 від 26.06.2020 року.
Крім того, з доданих до листа ПП «Алекс Рам» документів позивачу стало відомо, що інспектором КП «Київблагоустрій» винесено припис №2013131 від 23.06.2020 р. на усунення недоліків благоустрою, який був одержаний директором ПП «Алекс Рам» стосовно літнього майданчика при кафе, барі чи ресторані, який був виконаний власними силами. При спілкування з директором ПП «Алекс Рам» у інспектора не виникало жодних питань з приводу розміщених лав, припис не виносився, користувачу майне не вручався.
Орендар майна - ПП «Алекс Рам» намагався завадити демонтажу лав, надав інспектору дозвільну документацію на їх розміщення, про яку детально описано вище. Проте, інспектор КП «Київблагоустрій» відмовився розглядати її, пояснюючи, що він лише виконує доручення першого заступника Директора - начальника управління контролю за благоустроєм Департаменту міського благоустрою Ткаченка Т.Ф. № 004-3265 від 26.06.2020 р.
По даному факту директор ПП «Алекс Рам» викликав поліцію, яка зафіксувала описані вище події.
Відповідно до положень ст. 396 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) ПП «Алекс Рам» як орендар має право на захист свого права користування орендованим майном відповідно до положень глави 29 цього Кодексу.
Тому ПП «Алекс Рам» направило численні запити, заяви та скарги з метою з`ясування причин демонтажу та відновлення попереднього стану майна, зокрема: листом - претензією № 03 від 26.06.2020 р. звернулося до першого заступника директора - начальника управління контролю за благоустроєм Департаменту міського благоустрою Ткаченка Т.Ф. з проханням повернути, встановити назад демонтовані лави та додало копії дозвільних документів на встановлення лав.
У відповідь ПП «Алекс Рам» отримало листа Департаменту міського благоустрою від 22.07.2020 р. № 064-3898, з якого стало відомо, що інспектор КП «Київблагоустрій» здійснив обстеження території та виніс припис на усунення недоліків благоустрою шляхом надання проектно-дозвільної документації на розміщення елементів благоустрою, а у разі відсутності - демонтування власними силами. Припис не виконано. Департамент міського благоустрою доручив КП «Київблагоустрій» вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою. Також вказано, що для повернення демонтованих лав необхідно письмово звернутись до КП «Київблагоустрій».
Листом - претензією №08 від 10.08.2020 р. звернулося до директора КП «Київблагоустрій». В листі було детально описано ситуацію з приводу незаконного демонтажу лав та прохання безкоштовно повернути і встановити назад демонтовані лави, додано копії дозвільних документів на розміщення лав.
У відповідь отримано листа КП «Київблагоустрій» від 20.08.2020 р. № 064/222- 3063, з якого вбачається, що повернення можливе власнику (користувачу) на підставі акта приймання-передачі, після відновлення благоустрою на місці їх самовільного встановлення та відшкодування витрат з їх демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання.
Листом - скаргою № 10 від 08.10.2020 р. звернулося до Голови КМДА, міського голови Кличка В.В. з проханням надати допомогу у поверненні незаконного демонтованого і вивезеного майна. До даного листа, з-поміж інших документів, додано звернення 225 мешканців ж/м «Русанівка» - відвідувачів магазину «Анжеліка», які просили посприяти поверненню лав та розібратися з фактом перевищення повноважень, що мав місце у даному випадку.
У відповідь отримано листа Департаменту міського благоустрою від 19.11.2020 р., з якого вбачається, що КП «Київблагоустрій» вручило припис № 2013132 власнику лав для відпочинку на вул. Ентузіастів, 25 щодо усунення порушень шляхом надання дозвільної документації на розміщення лав або їх демонтажу власними силами. Припис не виконано, дозвільна документація не надана, лави не демонтовані. Тому Департамент доручив від 26.06.2020 р. № 064-3265 КП «Київблагоустрій їх демонтувати. Повернення можливе власнику (користувачу) на підставі акта приймання-передачі, після відновлення благоустрою на місці їх самовільного встановлення та відшкодування витрат з їх демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання.
У подальшому, для більш повного захисту своїх прав та законних інтересів, ПП «Алекс Рам» скористалася правовою допомогою адвоката Тарасенко Ольги Василівни.
У свою чергу, адвокат Тарасенко О.В. направила адвокатські запити: запит від 05.04.2021 р. до Департаменту міського благоустрою про надання інформації, кому та на якій правовій підставі належали лави, демонтовані 26.06.2020 р. за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві.
У відповідь адвокатом отримано листа Департаменту міського благоустрою від 14.04.2021 р. № 064-2071, де зацитовано положення правил благоустрою міста Києва, затверджених рішення КМР від 25.12.2008 р. № 1051/1051, повідомлено, що співробітниками КП «Київблагоустрій» внесено припис №2013132 від 23.06.2020 р. Вимоги припису не виконано, тому було надано доручення на демонтаж лав.
Запит від 05.04.2021 р. до КП «Київблагоустрій» про надання інформації, кому та на якій правовій підставі належали лави, демонтовані 26.06.2020 р. за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві, кому було вручено припис № 2013132 від 23.06.2020 р., надати копію припису.
У відповідь адвокату надійшов лист КП «Київблагоустрій» від 14.04.2021 р. № 222- 2008, в якому вказано, що надсилається копія припису № 2013132 від 23.06.2020 р„ який було внесено ЖЕД № 410 керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району. Вказано, що вимоги припису не виконано. Також вказано, що листом від 10.08.2021 р. № 08 ПП «Алекс Рам» зверталося до КП «Київблагоустрій» з вимогою про повернення лав, проте, до листа не додано документи, що підтверджують право власності ПП «Алекс Рам» на демонтоване майно. При цьому, до даного листа КП «Київблагоустрій» помилково додано копію припису № 2013131 замість припису №2013132.
Тому адвокат надіслала повторний запит від 27.04.2021 р. № 27-4-2 з вимогою: Надати копію припису № 2013132 від 23.06.2020 р.; повідомити, чи наклеювався припис № 2013132 від 23.06.2020 р. на фронтальну частину тимчасових споруд (лав) за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві? Чи здійснювалася фотофіксація наклеєного припису № 2013132 від 23.06.2020 р. Якщо так, прошу надати копії матеріалів фотофіксацїї наклеєного припису №2013132 від 23.06.2020. Надати копію акту демонтажу лав від 26.06.202 р. за адресою: вул. Ентузіастів, 25 у м Києві. Повідомити, на якій правовій підставі припис № 2013132 від 23.06.2020 р. було вручено (винесено) ЖЕД № 410 Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва? Повідомити, кому, за даними КП «Київблагоустрій», та на якій правовій підставі належали лави, демонтовані 26.06.2020 р. за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві?
У відповідь адвокат отримала листа КП «Київблагоустрій» від 17.05.2021 р. № 222- 2883, де вказано, що припис №2013132 від 23.06.2020 р. внесено балансоутримувачу території на вул. Ентузіастів, 25 (ЖЕД № 410 Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва). Припис отримано майстром дільниці ОСОБА_2 . Додано копії акту № 172 проведення демонтажу від 26.06.2020 р., акту № 172 опису об`єкта та копію припису № 2013132 від 23.06.2020 р.
Запит від 05.04.2021 р. до ЖЕД № 410 керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва з проханням надати інформацію, чи належали ЖЕД - 410 лави, демонтовані КП «Київблагоустрій» 26.06.2020 р. за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві. Якщо належали, то на якій правовій підставі? Якщо ні, то кому належали лави, демонтовані КП «Київблагоустрій» 26.06.2020 р. за адресою вул. Ентузіастів, 25 у м. Києві?
У відповідь адвокат отримала листа ЖЕД № 410 керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва від 26.04.2021 р. № 02- 252, з якого вбачається, що лави для відпочинку по вул. Ентузіастів, 25 на балансі та обслуговування ЖЕД - 410 не знаходились, були встановлені самовільно невідомими особами, які це встановлення з ЖЕД не погоджували. Припис було вручено ЖЕД № 410 як обслуговуючій організації будинку.
Позивач вважає, що припис КП «Київблагоустрій» від 23.06.2020 року №2013132 відносно лав позивача, що знаходилися за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25, є протиправним та підлягає скасуванню, рішення Департаменту міського благоустрою, викладене у формі доручення від 26.06.2020 року № 064-3265 (далі - оскаржуване доручення), в частині здійснення демонтажу лав позивача, що знаходилися за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, 25, є протиправним та підлягає скасуванню, а лави біля магазину були демонтовані незаконно, тому мають повернуті позивачу на безоплатній основі.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів, заходи створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини визначено Законом № 2807-IV.
Згідно з абзацом другим частини першої статті 1 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.
До об`єктів благоустрою населених пунктів відповідно до підпункту «а» пункту 1, пункту 2 частини першої статті 13 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» належать:
території загального користування (парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; пам`ятки культурної та історичної спадщини; майдани, площі, бульвари, проспекти; вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; пляжі; кладовища; інші території загального користування));
прибудинкові території;
території будівель та споруд інженерного захисту територій;
території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.
Відповідно до положень ст. 21 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» (надалі - Закон № 2807-ІV) елементами (частинами) об`єктів благоустрою є: покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм; зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; технічні засоби регулювання дорожнього руху; будівлі та споруди системи інженерного захисту території; комплекси та об`єкти монументального мистецтва, декоративні фонтани і басейни, штучні паркові водоспади; обладнання (елементи) дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми (альтанки, павільйони, навіси, паркові арки (аркади) і колони (колонади), вуличні вази, вазони і амфори, декоративна та ігрова скульптура, вуличні меблі (лавки, лави, столи), сходи, балюстради, паркові містки, огорожі, ворота, ґрати, інформаційні стенди, дошки, вивіски та інші елементи благоустрою, визначені законодавством.
Організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом (стаття 20 Закону № 2807-ІV).
Так, рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051 затверджено Правила благоустрою міста Києва, які, згідно зі статтею 34 Закону № 2807-ІV є нормативно-правовим актом, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила включають, зокрема, порядок здійснення благоустрою та утримання територій об`єктів благоустрою; порядок розміщення малих архітектурних форм; порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів.
Відповідно до пункту 19.1.1 Правил благоустрою міста Києва, контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об`єктів благоустрою.
Самоврядний контроль за станом благоустрою населених пунктів здійснюється шляхом:
1) проведення перевірок території;
2) розгляду звернень підприємств, установ, організацій та громадян;
3) участі в обговоренні проектів благоустрою територій населених пунктів, іншої технічної документації з питань благоустрою і внесення відповідних пропозицій на розгляд органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій;
4) подання позовів до суду про відшкодування шкоди, завданої об`єктам благоустрою внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, Правил благоустрою території населеного пункту.
При цьому слід зазначити, що поняття державного контролю у сфері господарської діяльності та поняття самоврядного контролю у сфері благоустрою не є тотожними поняттями. Відповідно, здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою не передбачає дотримання перевіряючим органом порядку здійснення державного нагляду (контролю) регламентованого положеннями ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Аналогічні за змістом правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 03.12.2020 року у справі № 280/4817/18.
Порядок проведення самоврядного контролю за станом благоустрою населених пунктів здійснюється в порядку визначеному Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Правила благоустрою міста Києва. Рішенням Київської міської ради від 23 жовтня 2013 року № 246/9734 «Про міський благоустрій» було затверджено Положення про головного інспектора та інспекторів з благоустрою м. Києва, яким надано повноваження інспекторам КП «Київблагоустрій» здійснення контролю за станом благоустрою м. Києва.
Так, у відповідності із п. 1 вказаного Положення, головний інспектор та інспектор з благоустрою м. Києва посадові особи управління контролю за благоустроєм міста Києва Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), інспектори районних в місті Києві відділів контролю за благоустроєм, інспектори КП «Київблагоустрій» наділені повноваженнями із здійснення контролю за станом благоустрою населеного пункту, виконанням Правил благоустрою м. Києва, а також притягнення винних до відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою.
Повноваження, зокрема, Інспектора КП «Київблагоустрій» проводити перевірки у сфері благоустрою та виносити приписи з метою з`ясування наявності/відсутності дозвільної документації визначено і п. 20.2.1 Правил благоустрою м. Києва.
Отже, інспектор КП «Київблагоустрій» є особою, якій надано повноваження здійснювати контроль за станом благоустрою населеного пункту та право вносити припис з вимогою про усунення порушень у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) елементів благоустрою.
Таким чином, інспектор КП «Київблагоустрій» ВО КМР (КМДА) відповідно до Правил благоустрою м. Києва, Положення про головного інспектора та інспекторів з благоустрою м. Києва затвердженого рішенням Київської міської ради від 23 жовтня 2013 року № 246/9734 «Про міський благоустрій», наділений повноваження перевіряти правомірність встановлення шлагбаумів, які відносяться до елементів благоустрою.
Положеннями пункту 20.2.11 Правил благоустрою міста Києва визначено, що у разі виявлення уповноваженими особами Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП «Київблагоустрій» самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) об`єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи), елементів об`єктів благоустрою, їх власникам (користувачам або особам, які здійснили розміщення (встановлення)), вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, елементу об`єкта благоустрою, із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до підпункту 13.3.1 пункту 13.3 розділу XIII цих Правил.
Таким чином, у разі виявлення тимчасової споруди (малої архітектурної форми), встановлений (або невстановлений) власник (користувач) якої створив причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою посадова, особа контролюючого органу, зокрема, інспектор КП «Київблагоустрій», зобов`язаний скласти та видати офіційний документ - припис з дотриманням вимог Правил благоустрою міста Києва затверджених рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25.12.2008, в якому зазначаються дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала припис, відомості про особу, на яку складений припис, та надаються пропозиції щодо усунення причин та умов, які спричиняють порушення благоустрою території.
Припис є обов`язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об`єктів благоустрою (п. 20.2.1 Правил благоустрою міста Києва).
У приписі зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала припис, відомості про особу, на яку складений припис, та надаються пропозиції щодо усунення причин та умов, які спричиняють порушення благоустрою території.
Припис підписується особою, яка його склала, і особою, на яку він складений. У разі відмови особи отримати припис в графі «Припис одержав» робиться про це запис.
У разі виявлення тимчасової споруди (малої архітектурної форми), власник (користувач) якої не встановлений копія припису наклеюється на тимчасову споруду (малу архітектурну форму) на фронтальній частині такої тимчасової споруди (малої архітектурної форми). Посадова особа, яка винесла припис, здійснює фотофіксацію наклеєного припису. Матеріали фотофіксації долучаються до припису, про що в приписі робиться відповідний запис, а власник (користувач) тимчасової споруди (малої архітектурної форми) вважається повідомленим про винесення припису належним чином.
Так, 23.06.2020 року інспектором комунального підприємства «Київблагоустрій» в Дніпровському районі м. Києва по вул. Ентузіастів, 25 було виявлено порушення благоустрою міста, яке полягало у розміщенні вуличних лав.
Враховуючи відсутність дозвільної документації на їх розміщення інспектором було винесено припис № 2013132, яким запропоновано балансоутримувачу території на якій знаходились елементи благоустрою (КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва») надати дозвільну документацію на їх розміщення, а у разі її відсутності демонтувати елементи благоустрою власними силами, відновити благоустрій.
Відповідно до ст. ст. 14-15 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» об`єкти благоустрою використовуються відповідно до їх функціонального призначення для забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини на засадах їх раціонального використання та охорони з урахуванням вимог правил благоустрою території населених пунктів, інших вимог, передбачених законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів.
Враховуючи те, що балансоутримувачем території (вул. Ентузіастів, 25) є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», (ЖЕД - 410), припис № 2013132 було вручено повноважному представнику КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва».
Слід зазначити, що основною вимогою припису є надання дозвільної документації на встановлення елементів благоустрою, а пропозиція демонтажу (власними силами чи примусово) є похідною вимогою, в залежності від виконання основної. Інших підстав, окрім винесення приписів, для з`ясування наявності/відсутності дозвільних документів не існує. Припис не є рішенням про демонтаж, не встановлює факт та вину певної особи у самовільному розміщенні, а вноситься з метою з`ясування наявності/відсутності документів дозвільного характеру.
Також варто зазначити, що оскаржуваний припис містить реквізити, передбачені абзацом другим підпункту 20.2.1 пункту 20.2 Правил благоустрою, а також складений за формою, що міститься у додатку 3 до Правил благоустрою.
Так, припис № 2013132 від 23.06.2020 року містить посилання на встановлення порушення п.20.1.1 Правил благоустрою по вул. Ентузіастів, 25; в ньому запропоновано надати дозвільну документацію на встановлення елементу благоустрою (вуличні лави); повідомлено про те необхідність демонтувати власними силами лави у разі відсутності дозвільної документації на їх розміщення.
Дії щодо складання припису вчинені інспектором КП «Київбагоустрій» у межах наданих повноважень, в порядку та у спосіб встановленими рішеннями органу місцевого самоврядування Київської міської ради (п., 20.2.1, 20.2.11 Правил благоустрою м. Києва, Положення про головного інспектора та інспекторів з благоустрою м. Києва затвердженого рішенням Київської міської ради від 23 жовтня 2013 року № 246/9734 «Про міський благоустрій»).
Верховний Суд у постанові від 25.01.2019 у справі №826/382/18 виснував, що будь-які процедурні порушення, пов`язані із самим процесом оформлення результатів діяльності суб`єктів владних повноважень по фіксації недотримання суб`єктом приватного права вимог законодавства оцінюється судом з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу між інтересами особи правопорушника та публічними інтересами. Зазначене, особливо стосується фіксації порушень з боку суб`єктів приватного права у публічній сфері, зокрема, питань безпеки довкілля, благоустрою населених пунктів, розпорядження комунальною та державною власністю, запобігання виникнення техногенних катастроф тощо. Такі формальні неточності не можуть бути, за загальним правилом, самостійною підставою для скасування по суті правомірних рішень суб`єктів владних повноважень, спрямованих на забезпечення законності та захист публічних інтересів. Дії інспектора КП «Київблагоустрій» щодо вручення приписів не впливають на законність самого припису. Обставини щодо ознайомлення з оскаржуваним приписом мають значення при вирішенні питання щодо можливості застосування до позивача правових наслідків невиконання припису.
З огляду на зазначене, враховуючи те, що інспектори КП «Київблагоустрій» зобов`язані у разі виявлення елементу благоустрою, власник якого створив причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, скласти та видати офіційний документ - припис, а також те, що у інспектора в даному випадку були наявні правові підстави для складання та видання зазначеного документу, у зв`язку з відсутністю у позивача дозвільної документації для розміщення тимчасових споруд, правові підстави для визнання припису №2013132 від 23.06.2020 року протиправним та його скасування відсутні.
За змістом підпункту 20.2.1 Правил благоустрою м. Києва припис є обов`язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об`єктів благоустрою.
В силу п. 13.3.2. Правил благоустрою м. Києва, у разі якщо власники (користувачі або особи, які здійснили розміщення (встановлення)) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі не здійснили демонтаж в строки, зазначені в приписі, Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районні в місті Києві державні адміністрації вживають заходів щодо демонтажу самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, а Департамент промисловості та розвитку підприємництва - щодо демонтажу об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі на підставі рішень, зазначених у підпункті 13.3.3 пункту 13.3 цих Правил, за кошти міського бюджету або з інших джерел, не заборонених законодавством, з наступним відшкодуванням усіх витрат згідно з абзацом 3 цього підпункту.
Таким чином, Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) здійснює владні управлінські функції у сфері благоустрою міста, приймає рішення про демонтаж та вживає заходи із демонтажу елементів благоустрою у відповідності із п. 13.3.2, 13.3.3 Правил благоустрою м. Києва.
Варто зауважити, що саме Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) є єдиним органом, який приймає рішення про примусовий демонтаж тієї чи іншої тимчасової споруди у м. Києві, фактично цей орган визначає юридичну долю такої споруди, її статус самовільно розміщеної, інше.
Так, 26.06.2020 року у зв`язку із ненаданням дозвільної документації на виявлені елементи благоустрою вуличні лави по вул. Ентузіастів, 25 Департаментом міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) було прийнято рішення (доручення №064-3265 від 26.06.2020 року), яким доручено КП «Київблагоустрій», як підпорядкованому підприємству, вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою вуличних лав вул. Ентузіастів, 25.
Метою прийняття рішення про демонтаж самовільно встановлених елементів благоустрою та вжиття таких заходів примусового характеру органами у сфері благоустрою населених пунктів є приведення території населеного пункту у відповідність до імперативних вимог публічно-правових норм (ЗУ «Про благоустрій населених пункті», Правил благоустрою м. Києва), направлених на захист суспільних інтересів територіальної громади.
Здійснюючи 26.06.2020 демонтаж лав по вулиці Ентузіастів, 25 у Дніпровському районі міста Києва, КП «Київблагоустрій» керувалось дорученням, виданим Департаментом, яке зобов`язувало (покладало обов`язок) вчинити ці дії.
Правовий статус такого доручення наведено у Правилах благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради 25.12.2008 № 1051/1051, відповідно до яких (п. 13.3.3), воно є формою рішення розпорядчого характеру, що підлягає обов`язковому виконанню підприємством, яке здійснює демонтаж (у цьому випадку комунальним підприємством «Київблагоустрій»).
Предметом діяльності комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є, зокрема, демонтаж, перевезення та зберігання безхазяйного майна (кіосків, павільйонів, гаражів, рекламо носіїв, залишків будівельних матеріалів, автомобілів та ін.) та самовільно розміщених об`єктів, що порушують правила благоустрою міста.
До повноважень комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не відноситься здійснення оцінки правомірності чи неправомірності прийнятого Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) рішення про демонтаж.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не приймає рішень про демонтаж тимчасових споруд, а лише виконує доручення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), якому підпорядковане, тобто є виконавцем рішень суб`єкта владних повноважень в межах своєї статутної діяльності.
Комунальне підприємство «Київблагоустрій» залучається Департаментом до виконання покладених на останнього завдань, тобто фактично забезпечує Департамент матеріально-технічною базою для можливості здійснення демонтажних робіт та не є органом в розумінні Правил благоустрою м. Києва, що здійснює демонтаж.
Таким чином, проведення демонтажу є виконанням рішення (доручення) Департаменту, яке є першопричиною настання цих наслідків. Дії комунального підприємства «Київблагоустрій» щодо проведення демонтажу є похідними від доручення Департаменту, не носять самостійного характеру, а тільки стосуються технічного виконання зобов`язального розпорядчого акту останнього. Повнота відповідальності за зміст прийнятого рішення і його наслідки, відповідно до Правил благоустрою міста Києва, покладається на Департамент.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в діях комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) при виконанні доручення суб`єкта владних повноважень, відсутні ознаки неправомірної поведінки.
Відповідно до положень ст. 21 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» елементами (частинами) об`єктів благоустрою зокрема є: малі архітектурні форми до яких належать альтанки, павільйони, навіси, паркові арки (аркади) і колони (колонади), вуличні вази, вазони і амфори, декоративна та ігрова скульптура, вуличні меблі (лавки, лави, столи), сходи, балюстради, паркові містки, огорожі, ворота, ґрати, інформаційні стенди, дошки, вивіски та інші елементи благоустрою, визначені законодавством.
Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до цього Закону за рішенням власника об`єкта благоустрою з дотриманням вимог законодавства, норм і правил.
Благоустрій території житлової та громадської забудови (земельні ділянки в межах населених пунктів, на яких розміщені об`єкти житлової забудови, громадські будівлі та споруди, інші об`єкти загального користування) здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також установлених будівельних норм, норм і правил.( ч.1.,ч.2 ст. 23 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів»).
Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» забезпечення виконання місцевих програм та здійснення заходів з благоустрою населених пунктів, організацію забезпечення на території населеного пункту чистоти і порядку, дотримання тиші в громадських місцях, видача дозволу на порушення об`єктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених цим Законом належить до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.
Таким чином, для розміщення вуличних меблів (лав) позивачу слід було отримати відповідний дозвіл, що видається відповідними місцевими виконавчими органами міських рад, а у м. Києві міською державною адміністрацією.
Проте жодних доказів які б підтверджували наявність у позивача відповідних дозвільних документів на встановлення лав матеріали справи не містять.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що вуличні лави входить до складу декоративної огорожі (при цьому доказів не надає), мають відповідний дозвільний на їх розміщення розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації № 882 від 07.08.2003 року не скасоване та є чинним.
З приєднаної до матеріалів позову заяви від 08.07.2003 (вих.№34) убачається, що ТОВ «Фірма РІТАС» звернулося до Дніпровської РДА із заявою про надання згоди на благоустрій прилеглої до магазину території по вул. Ентузіастів, 25.
Розпорядженням Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 07.08.2003 року № 882 (в матеріалах справи наявна незавірена копія), надано дозвіл ТОВ «Фірма РІТАС» на виконання благоустрою прилеглих територій до магазинів по вул. Ентузіастів, 25 та по проспекту Миру,9 з влаштуванням декоративної огорожі.
Пунктом 4 Розпорядження визначено роботи виконати після розробки та погодження проектної документації в установленому порядку.
Однак, матеріали справи не містять погодженої проектної документації на розміщення декоративної огорожі, як того вимагає п. 4 розпорядженням Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 07.08.2003 року №882, на яке посилається позивач.
Також в матеріалах справи наявний ордер №03040151, виданий Головним управлінням контролю за благоустроєм та зовнішнім дизайном міста Києва 01.09.2003 на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з благоустроєм прилеглої території та встановленням декоративної огорожі, яким ТОВ «Фірма РІТАС» надано право тільки на порушення благоустрою у зв`язку із виконання робіт зі встановлення огорожі.
Суд вважає, що ордер не є дозвільним документом на встановлення елементів благоустрою, а видається лише на тимчасове порушення благоустрою у зв`язку із проведенням робіт щодо встановлення в даному випадку декоративної огорожі. Тим більше ордер не надає право встановлювати окремо розміщені вуличні лави, які є самостійним об`єктом благоустрою та потребують окремого дозволу (дозвільних документів) на їх розміщення (встановлення).
При цьому також необхідно врахувати, що розпорядження та ордер є актами індивідуальної дії видані ТОВ «Фірма РІТАС». При цьому, ордер вичерпав свою дію після тимчасового порушення та відновленню благоустрою у зв`язку зі встановленням огорожі 17.06.2004. (дата закриття ордера).
Вимоги п. 4 розпорядженням Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 07.08.2003 року № 882 ТОВ «Фірма РІТАС» виконані не були.
Матеріали справи не містять доказів правомірності зайняття позивачем земельної ділянки на якій були розміщені спірні елементи благоустрою.
Натомість, як убачається з ЖЕД-410 від 26.04.2021 за №02-252 на адвокатський запит адвоката Тарасенко О.В. (долученого самим позивачем до позову), лавки були встановлені самовільно невідомими особами, встановлення з ЖЕД не погоджували. До ЖЕД неодноразово надходили скарги від мешканців житлового будинку про порушення громадського спокою біля лавок, постійне вживання алкогольних напоїв та гучних викриків, що порушують тишу особливо у вечірній та нічний час.
Згідно листа ЖЕД-410 від 22.09.2021 за №02-657 окремо розміщені вуличні лави по вул. Ентузіастів,25 знаходились на балансовій території КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровському району м. Києва».
Стосовно прав позивача на демонтовані елементи благоустрою слід зазначити наступне.
Відповідно до ст. 328 ЦК набуття права власності це певний юридичний склад, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти. Тому під час застосування цієї норми суд повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, чи в який передбачений законом спосіб позивач набула права власності на спірні об`єкти та чи підлягає це право захисту.
Позивач зазначає, що є власником спірних елементів благоустрою (вуличних лав), які були передані їй згідно Акту повернення майна від 01.12.2005 ТОВ «Фірма РІТАС».
В переліку меблів, офісної техніки та іншого майна на момент повернення приміщення в наявності в п. 11 зазначено лава дерев`яна 2м (к-т) 8 (вісім) їх місцезнаходження на момент передачі не вказано.
Натомість як убачається з акту проведення демонтажу (переміщення) від 26.06.2020 року демонтовані лави були виготовлені з дерева та металу, розміри 0,4 х 1, 5, колір жовто-синій-червоний.
Таким чином, вищевикладене у своїй сукупності та взаємозв`язку, надає обґрунтовані підставі стверджувати, що передачі позивачу дерев`яні лави згідно акту повернення майна та демонтовані на виконання доручення Департаменту від 26.06.2020 МАФ (вуличні лави), це різні об`єкти з різними конструктивними елементами, розмірами, тощо.
В контексті завдань адміністративного судочинства (статті 2 КАС України) звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача.
Тому особа повинна довести (а суд - встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.
Заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача.
Заінтересованість повинна мати об`єктивну основу. Юридична заінтересованість не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. Тому для відкриття провадження у справі недостатньо лише твердження позивача, наведеного у позовній заяві, про порушення права, свободи або законного інтересу.
Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
За своїм смисловим навантаженням термін «законний інтерес» є тотожним «охоронюваному законом інтересу», оскільки саме законність обумовлює надання інтересу правової охорони.
Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу міститься в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004, згідно з яким поняття «охоронюваний законом інтерес» у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.
З огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України, об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.
Зі змісту наведених правових норм випливає, що судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який має такі ознаки: а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання; б) пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом; в) є визначеним оскільки благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає; г) є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»); д) суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.
Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу (а отже і матеріально-правової заінтересованості), є:
а) незаконність інтересу - його суперечність Конституції, законам України, принципам права;
б) не правовий характер вимог - вимоги не породжують правових наслідків для позивача оскільки це виключає можливість віднесення спору до «юридичного» відповідно до частини 2 статті 124 Конституції України;
в) встановлена законом заборона пред`явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю);
г) коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності);
д) позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.
Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі № 522/3665/17.
Відповідно до статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
У разі встановлення обставин, що свідчать про очевидну відсутність законного інтересу (матеріально-правової заінтересованості), адміністративний суд не має юрисдикції для розгляду справи і відмовляє у відкритті адміністративного провадження. Якщо ж очевидних ознак відсутності матеріально-правової зацікавленості на стадії відкриття провадження не встановлено, суд, за наявності інших законних передумов, відкриває провадження. Якщо очевидні ознаки відсутності матеріально-правової зацікавленості виявлені після відкриття провадження, суд має право закрити провадження.
Оскільки йдеться про обмеження доступу до судочинства, очевидність відсутності у позивача законного інтересу повинна бути поза межами обґрунтованого сумніву.
Якщо такий сумнів є, він повинен тлумачитися на користь позивача, а отже у цьому випадку суд повинен розглянути справу по суті. Це питання повинно вирішуватися, насамперед, судом першої інстанції, який має широку дискрецію.
Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду: а) порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або мають місце інші ущемлення законних інтересів.
З наведеного слідує необхідність з`ясування судом обставин, що свідчать про порушення інтересу. Позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень.
З огляду на викладене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення).
Отже, встановлення факту наявності порушення права, свободи чи інтересу особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковим під час судового розгляду.
Таким чином, обов`язковою умовою для визнання протиправним рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень є наявність факту порушення останнім прав, свобод чи охоронюваних законом інтересів особи, яка звернулась за їх судовим захистом.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в задоволенні позову. З`ясування факту порушення прав, свобод чи охоронюваних законом інтересів особи, яка звернулась за їх судовим захистом передує розгляду питання щодо правомірності дій, котрі оскаржуються.
Така правова позиція узгоджується з висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 12.04.2018 у справі № 826/8803/15 та від 22.04.2021 у справі № 640/2291/20.
На думку суду, жодних документів, які б підтверджували наявність суб`єктивного права, яке могло б отримати судовий захист матеріали справи не містять, оскільки позивачем не надано жодних доказів на підтвердження наявності у нього права власності на демонтовані на виконання доручення № 064-3265 від 26.06.2020 року МАФ (вуличні лави), не надано доказів на підтвердження правомірності зайняття земельної ділянки під ними.
Таким чином дії органів у сфері благоустрою населеного пункту в даному випадку вчинені послідовно у чітко визначеному порядку. Зокрема інспектором комунального підприємства «Київблагоустрій» в межах наданих повноважень винесено припис з вимогою надання документів дозвільного характеру (п. 20.2.1, 13.3.1 Правил), в подальшому у зв`язку із невиконанням винесеного припису Департаментом міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято рішення про демонтаж (13.3.2, 13.3.3 Правил).
Метою прийняття рішення про демонтаж самовільно встановлених елементів благоустрою та вжиття таких заходів примусового характеру органами у сфері благоустрою населених пунктів є приведення території населеного пункту у відповідність до імперативних вимог публічно-правових норм (ЗУ «Про благоустрій населених пункті», Правил благоустрою м. Києва), направлених на захист суспільних інтересів територіальної громади.
Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 ст. 73 КАС України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Вимогами ст. 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку, що позовна заява не містить обґрунтування порушення прав, свобод, інтересів позивача, а тому суд відмовляє у задоволені позовних вимог в повному обсязі.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судом не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тарасенко Ольги Василівни до відповідача-1: Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідача-2: комунального підприємства Київлагоустрій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа комунальне підприємство Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва про визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправним та скасування частково рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С. В. Прудник