Справа № 644/3121/25
Суддя: Сітало А. К.
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 644/ 3121 /25
н/п 2-а/644/ 130 /25
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

14 квітня 2025 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К. розглянувши в порядку адміністративного судочинства позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області, Управління патрульної поліції в місті Харкові про визнання дій протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова в порядку адміністративного судочинства з адміністративним позовом в якому просить визнати дії працівників Управління патрульної поліції при оформленні постанови неправомірними та скасувати штраф накладений за відсутність страхового поліса.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до районного в місті суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши адміністративний позов, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

З вказаних вище положень ст. ст. 20, 25 КАС України вбачається, що позивач з позовом щодо скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, має право звернутися до місцевого загального суду як адміністративного за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем свого проживання (перебування, знаходження).

В позовній заяві позивачем зазначено своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Суд позбавлений можливості встановити зареєстроване місце проживання/перебування позивача за вказаною адресою оскільки у позовній заяві, позивачем не зазначено номер квартири.

В порушення вимог ст. 25 КАС України, позивачем до позовної заяви не додано жодних доказів свого зареєстрованого місця проживання за вказаною в позові адресою, яка відноситься до територіальної юрисдикції Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

З відповіді отриманої з Єдиного державного демографічного реєстру від 10.04.2025 року вбачається, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Місце знаходження відповідача - Управління патрульної поліції в Харківській області, позивачем зазначено за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 1, а другого відповідача Управління патрульної поліції в місті Харкові за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 315-А.

Вказані адреси місця знаходження відповідачів не відносяться до територіальної юрисдикції Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Будь-яких відомостей зареєстрованого місця проживання позивача за адресою, яка відноситься до територіальної юрисдикції Орджонікідзевського районного суду м. Харкова в позовній заяві не зазначено та не додано відповідних доказів.

Таким чином, суд позбавлений можливості розглянути позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява подана та підписана позивачем за допомогою підсистеми «Електронний суд» та додатки до позовної заяви додані до позову в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

В порушення вимог вказаної статті, позивачем не додано доказів надсилання копії позовної заяви та копій доданих документів іншим учасникам справи.

Частинами 3, 4 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі встановленому цим законом.

Судом встановлено, що до позовної заяви позивачем не додано документ про сплату судового збору в розмірі передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

В позовній заяві не зазначено обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору та не надано відповідних доказів.

Частиною першою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаєЗакон України «Про судовий збір».

За статтями 1, 2 Закону «Про судовий збір», передбачено, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга статті 3 Закону «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 цього ж Закону за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається КУпАП та іншими законами України.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається КУпАП та іншими законами України (стаття 246 КУпАП).

Відповідно до статті 287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Наведеним вище нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

З цих положень вбачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

Вказані висновки суду узгоджуються з правовою позицією викладеною в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, відповідно до яких, за подання позовної заяви сплачується судовий збір, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2025 року становить 3028,00 грн.

Судовий збір в даній категорії становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На момент звернення позивача до суду сума судового збору становить 605,60 грн. за одну позовну вимогу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ч. 3 ст. 161 КАС України не виконані.

Пунктом 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» передбачено, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, лише у справах пов`язаних з порушення його прав, як учасника бойових дій.

Позов про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не пов`язаний з порушенням прав позивача, як учасника бойових дій, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказана в Законі пільга на дані позовні вимоги не розповсюджується.

Обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено та не додано доказів сплати судового збору в розмірі передбаченому Законом України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, позивачу необхідно сплатити суму судового збору, яка відповідатиме 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн. за кожну позовну вимогу, вказати повну адресу свого зареєстрованого місця проживання/перебування та надати відповідні докази, додати до позову докази надсилання копії позовної заяви та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу, а також усунути інші недоліки зазначені вище в ухвалі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 160-161, 169, 171, 294-295 КАС України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заявуОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області, Управління патрульної поліції в місті Харкові про визнання дій протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо у встановлений строк, позивач не усуне зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Повернення позовної заяви у такому випадку не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали направити позивачу для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. К. Сітало