Справа № 420/6720/25
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6720/25
УХВАЛА
08 квітня 2025 року м. Одеса
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області в якому позивач просить суд:
визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду вонон України в Одеській області щодо не врахування до загального трудового (страхового) стажу позивача для обчислення пенсії періоду проходження позивачем строкової військової служби з 23.04.1981 року по 03.05.1983 року;
визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо неврахування до загального трудового (страхового) стажу для обчислення пенсії періоду проходження позивача строкової військової служби з 11.05.1981 по 03.05.1983 у кратному пільговому обчисленні - один місяць служби за півтора місяці;
зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області зарахувати до загального трудового стажу позивача період проходження позивачем строкової військової служби з 23.04.1981 по 03.05.1983;
зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області зарахувати до загального трудового стажу позивача період проходження позивачем
строкової військової служби з 11.05.1981 по 03.05.1983 у кратному пільговому обчисленні один місяць служби за півтора місяці.
зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області повторно розглянути заяву позивача від 25.04.2022 року про призначення пенсії за віком.
Ухвалою суду позов залишений без руху.
Через канцелярію суду позивач надав до суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначив що сума судового збору за подання позовної заяви, визначення ухвалою суду від 11.03.2025 року є неспіврозмірною із його фінансовим становищем, а відтак цей факт обмежує його право на доступ до правосуддя. Крім того, позивач зазначив що на його утриманні перебуває малолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Згідно із ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Отже, суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а саме його повноваженням як формою суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.
До того ж стосовно сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення судових витрат, яких зазнає сторона.
Згідно з позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 02.02.2023 у справі № 320/2083/21: "Суд враховує, що Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку Суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас за змістом пункту 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" документи про майновий стан мають містить інформацію на підставі якої суд може встановити відсоткове співвідношення розміру судового збору до річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Із наведеного слідує, що саме на заявника покладений обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати; обов`язок сплатити судові збори, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.
Варто зауважити, що вказані вище норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).
Отже, з урахуванням доданих до заяви доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору за подання цієї позовної заяви до суду.
Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 КАС України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.
Також позивач у позовній заяві просить суд залучити для участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ІНФОРМАЦІЯ_2 .
За приписами ч. 2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.
Частинами 4, 5 статті 49 КАС України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.
Враховуючи те, що відповідачем не доведено можливість впливу рішення у даній справі на права, свободи, інтереси та обов`язки ІНФОРМАЦІЯ_3 , підстав для його залучення до участі у розгляді даної справи у якості третьої особи, суд не вбачає.
Виходячи з вищевикладеного суд вважає, що клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ІНФОРМАЦІЯ_2 , задоволенню не підлягає.
Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст.80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Згідно з ч. ч. 6-9 ст.80 КАС України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2, 6 ст. 12 КАС України та з урахуванням зазначених у ч. 3 ст. 257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суд дійшов висновку, що дана справа може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Керуючись ст.ст. 12, 72, 80, 160, 161, 171, 248, 256, 261, 262 КАС України,
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ІНФОРМАЦІЯ_2 - відмовити.
Розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами (ст.262).
Розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі та буде розглянуто у строк не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Встановити відповідачу 15-денний строк з дня отримання даної ухвали для подачі до суду відзиву на позовну заяву, із доданими до нього доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення. Відзив на позовну заяву має відповідати вимогам статті 162 КАС України, копія якого одночасно з поданням до суду має бути направлена іншим учасникам справи.
Роз`яснити відповідачу, що в силу ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Роз`яснити сторонам, що згідно положень ч. 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження, у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, починається через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Копію ухвали суду надіслати учасникам справи.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_4 надати до суду належним чином засвідчену довідку про проходження ОСОБА_1 строкової військової служби у період з 11.05.1981 по 03.05.1983 рік у в/ч НОМЕР_2 , яка розташована в Хабаровському краї у віддаленій місцевості на Крайній Півночі колишнього Союзу РСР.
Витребувані докази надати суду протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.
Справа розглядатиметься Одеським окружним адміністративним судом, суддею одноособово, під головуванням судді Василяки Д.К.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.К. Василяка