Справа № 520/16265/24
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2025 р. №520/16265/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мороко А.С.,

за участю секретаря судового засідання - Домніч О.В,

представника позивача - не прибув, представника відповідача - Гревцевої Н.В.,

розглянувши у порядку загального провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТРІМ ПАК УКРАЇНА" (вул. Шевченка, буд. 317, кім. А-0312, м. Харків, 61033, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про скасування податкового повідомлення - рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АТРІМ ПАК УКРАЇНА" звернулось до суду із позов, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області за № 8 від 21.05.2024 року, яке прийнято за порушення частини 2 та 3 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473-УІІІ «Про валюту та валютні операції», зі змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, зі змінами і доповненнями, пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», зі змінами та доповненнями за «порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, зі змінами і доповненнями, пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», зі змінами та доповненнями», «порушення граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів» за період з 10.11.2020 по 31.03.2024 на суму 1 775 297,71 грн. штрафних (фінансових) санкцій.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що ГУ ДПС у Харківській області під час перевірки виконання зовнішньоекономічного договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, який укладено з ТОО «NAMAPACK» не було перевірено умов дотримання та оплати по всім 10 поставкам, що, як вважає позивач, має вплив на висновки податкового органу про порушення ТОВ "АТРІМ ПАК УКРАЇНА" ч.2 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 із змінами і доповненнями. Щодо порушень на зовнішньоекономічним контрактом від 24.02.2023 № HG3-SK, який укладено з компанією «HOPARD, s.r.o.» (Чеська Республіка), представник позивача зауважив, що висновком Мінекономіки від 04.03.2024 № 4432-09/632-07 строк розрахунку по вказаному контракту продовжено з 12.02.2024 до 30.04.2024. Також додатковою угодою до контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, датованою 15.09.2023, строк дії договору продовжено до 31.12.2024, а відтак, на думку представник позивача, станом на момент перевірки строк дії контракту від 24.02.2023 № HG3-SK не сплив, строк виконання зобов`язання з поставки товару не настав, відтак висновки ГУ ДПС у Харківській про порушення ТОВ "АТРІМ ПАК УКРАЇНА" ч. 3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» є безпідставними та необґрунтованими. Враховуючи вищезазначене, представник позивача вважає, що податковим органом протиправно накладено на підприємство пеню за порушення граничних строків розрахунків по договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 та контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, тому спірне податкове повідомлення - рішення за № 8 від 21.05.2024 року просить скасувати.

Представник відповідача через функціонал "Електронний суд" подав відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» відвантажено товар на загальну суму 68451,00 євро (еквівалент 2281636,84 грн) згідно митних декларацій: від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656 на суму 41415,00 євро (еквівалент 1384722,95 грн) - граничний строк надходження валютної виручки - 19.11.2021 та від 12.03.2021 № UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро (еквівалент 896913,89 грн) - граничний строк надходження валютної виручки - 11.03.2022. В рамках вищевказаного договору, на валютний рахунок ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» від нерезидента ТОО «NAMAPACK» надійшли грошові кошти на загальну суму 27036,00 євро (еквівалент 1061627,20 грн), а саме: 07.02.2023 в сумі 15000,00 євро (еквівалент 591067,50 грн); 14.02.2023 в сумі 10000,00 євро (еквівалент 390973,00 грн); 14.03.2023 в сумі 2036,00 євро (еквівалент 79616,70 грн). Враховуючи вищевикладене, грошові кошти в сумі 27036,0 євро по договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 надійшли з порушенням граничних строків розрахунків встановлених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, із змінами і доповненнями. Щодо порушення за Контрактом від 24.02.2023 №HG3-SK укладеним з Чеською Республікою, представник відповідача звернув увагу суду, що у процесі проведення перевірки ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» надано висновок Міністерства економіки України (Мінекономіки) щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком від 04.03.2024 № 4432-09/632-07, наказ від 29.02.2024 № 5595, згідно з яким строки розрахунків по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, укладеному з нерезидентом HOPARD, s.r.o., у зв`язку з відношенням зовнішньоекономічного контракту до договорів постачання складних технічних виробів, продовжено на суму: 48000,0 євро з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року, 24000,0 євро з 20.02.2024 року до 30.04.2024 року. Водночас, відповідно до висновку Мінекономіки від 04.03.2024 № 4432-09/632-07 строк розрахунків по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK на суму 48000,0 євро продовжено з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року, при цьому граничний строк розрахунків - 08.09.2023. Враховуючи вищевикладене, ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» порушено вимоги частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, та пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану». Відтак, підсумовуючи вищезазначене, представник відповідача вказав, що ГУ ДПС у Харківській області правомірно накладено на ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» пеню за порушення граничних строків розрахунку за вказаними зовнішньоекономічними договорами, враховуючи також те, що у процесі проведення перевірки ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» документи щодо проведення претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів), висновки Міністерства економіки України щодо подовження строків розрахунків, довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин (за наявності) та інших документів, які підтверджують проведення розрахунків по зовнішньоекономічним договорам у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, із змінами і доповненнями, та пунктом 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями, не надано. У зв`язку з чим просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник позивача через функціонал "Електронний суд" подав пояснення, в яких зауважив, що від час ознайомлення з відзивом на позовну заяву, встановлено, що відповідач фактично вибірково дослідив взаємовідносини Позивача з таким контрагентом як ТОО «NAMAPACK» (Республіка Казахстан), що суттєво вплинуло на висновки про порушення Позивачем вимог валютного законодавства. Так, відповідачем досліджувались лише господарські взаємовідносини Позивачем та ТОО «NAMAPACK» (Республіка Казахстан) в рамках Договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020. Однак, інші господарські взаємовідносини між Позивачем та ТОО «NAMAPACK» (Республіка Казахстан) та проведені господарські операції по таких взаємовідносинах впливають на висновки про дотримання валютного законодавства, оскільки містили факти, в тому числі взаємозаліку однорідних вимог. Окрім того, висновки відповідача про порушення позивачем вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 року № 2473-VIII «Про валюту та валютні операції», зі змінами та доповненнями, пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, зі змінами і доповненнями за зовнішньоекономічним Договором поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, який укладено з ТОО «NAMAPACK» (Республіка Казахстан) за період з 10.11.2020 по 31.03.2024, ґрунтуються на наявність станом на 12.03.2022 року заборгованості по договору в сумі 27036,00 євро, без врахування строків повернення валютної виручки по кожній окремій поставці, строк виконання зобов`язань по оплаті по деяким поставкам на момент проведення перевірки не настав.

Представник відповідача через функціонал "Електронний суд" подав додаткові пояснення на попередні пояснення представника позивача, звернувши увагу суду, що відповідно до даних «Єдиної автоматизованої системи митних органів», на дати поставок товару, зазначені у позовній заяві ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» про скасування податкового повідомлення рішення, по договору поставки від 10.11.2020 №10/11/2020 платником податків оформлені лише дві митні декларації, а саме: від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656 на суму 41415,00 євро та від 12.03.2021 №UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро. Інші зазначені в позовній заяві митні декларації оформлені платником податків в рамках інших зовнішньоекономічних контрактів, а саме: контракт від 25.06.2020 №25/06/2020, укладений з TOO «NAMAPACK» (в рамках якого виписано МД від 04.08.2020 на суму 24808,00 євро), контакт від 25.05.2021 №25/05/2021, укладений з TOO «NAMAPACK» (в рамках якого виписано МД від 17.06.2021 на суму 11450,00 євро; МД від 13.08.2021 на суму 13370,00 євро ; МД від 17.09.2021 на суму 20055,00 євро; МД від 16.11.2021 на суму 23150,00 євро; МД від 29.12.2021 на суму 29000,00 євро; МД від 09.02.2022 на суму 18505,00 євро) та контракт від 07.02.2022 №07/02/2022, укладений з TOO «NAMAPACK» (в рамках якого виписано МД від 22.11.2022 на суму 31260,00 євро) не були предметом перевірки, на підставі якої прийнято спірне податкове повідомлення - рішення.

Представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання 01.04.2025 не прибув.

Представник відповідача у судовому засідання 01.04.2025 підтримав своє правову позицію у повному обсязі, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд зазначає наступне.

На підставі направлень від 11.04.2024 № 2956, 2957, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, із змінами та доповненнями, на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 10.04.2024 № 1448-п, проведена позапланова виїзна документальна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 10.11.2020 № 10/11/2020 за період з 10.11.2020 по 31.03.2024 та від 24.02.2023 № HG3-SK за період з 24.02.2023 по 31.03.2024, за результатом чого сформовано акт перевірки від 25.04.2024 № 19156/20-40-07-08-05/40846532.

Так, за висновками податкового органу, платником податків допущено наступні порушення:

- ч.2 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 із змінами і доповненнями, за зовнішньоекономічним договором поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, який укладено з ТОО «NAMAPACK» (Республіка Казахстан) за період з 10.11.2020 по 31.03.2024;

- ч. 3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 24.02.2023 № HG3-SK, який укладено з компанією «HOPARD, s.r.o.» (Чеська Республіка) за період з 24.02.2023 по 31.03.2024.

На підставі висновків акту перевірки від 25.04.2024 № 19156/20-40-07-08-05/40846532, ГУ ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення рішення від 21.05.2024 № 8, яким ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» нараховано пеню за порушення строків розрахунку по зовнішньоекономічних операціях у загальній сумі 1775297,71 грн.

Позивач, не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суб`єкта владних повноважень, звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010, який зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (далі ПК України, в редакції на час спірних відносин).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

За змістом підпунктів 20.1.4. пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 78.1.1. пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка (пункт 86.1. статті 86 ПК України).

За змістом підпункту 54.3.3. пункту 54.3. статті 53 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Наявність/відсутність підстав для нарахування грошового зобов`язання встановлюється під час здійснення заходів податкового контролю шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (п.п.62.1.3 ПК України).

Відповідно, у разі проведення перевірки контролюючим органом, платник податків має право надати контролюючому органу документи на підтвердження, у даному випадку наявності форс-мажорних обставин, та їх впливу на неможливість виконання договірних зобов`язань контрагентом.

Жодним нормативно-правовим актом не обмежено платника податків у надані контролюючому органу будь-яких документів та письмових пояснень на його розсуд, які повинні бути прийняті та ретельно перевірені.

Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція №7), встановлено та регламентовано порядок здійснення банками валютного нагляду за дотриманням клієнтами граничних строків розрахунків та порядок інформування банками НБУ про дотримання клієнтами-резидентами граничних строків розрахунків.

Відповідно до пп. 3 п. 6 Інструкції № 7 банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.

Підпунктом 2 пункту 7 Інструкції № 7 передбачено, що банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Як зазначено в підпунктах 1 пункту 25 Інструкції № 7 банк відповідно до Правил організації статистичної звітності, що подається до Національного банку України, затверджених постановою Правління Національного банку України від 13 листопада 2018 року № 120, надає Національному банку інформацію про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком граничні строки розрахунків або строки, визначені у висновках, грошових коштів, товарів (або незавершення у граничні строки розрахунків імпортних операцій резидентів без увезення продукції на територію України), уключаючи такі факти за власними операціями банку.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку про те, що у разі надходження від Національного банку України інформації про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком граничні строки розрахунків або строки, визначені у висновках, грошових коштів, товарів (або незавершення у граничні строки розрахунків імпортних операцій резидентів без увезення продукції на територію України), податковий орган наділений повноваженнями щодо проведення перевірки, як необхідної передумови для винесення податкового повідомлення-рішення у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового, валютного та іншого законодавства, дотримання якого контролюється податковими органами.

Так, Законом України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16 квітня 1991 року № 959-XII (надалі - Закон № 959-XII) встановлено, що зовнішньоекономічна діяльність будується на окремих принципах здійснення такої та одним з таких принципів є - принцип свободи зовнішньоекономічного підприємництва, що полягає у: праві суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності добровільно вступати у зовнішньоекономічні зв`язки; праві суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності здійснювати її в будь-яких формах, які прямо не заборонені чинними законами України; обов`язку додержувати при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності порядку, встановленого законами України; виключному праві власності суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності на всі одержані ними результати зовнішньоекономічної діяльності (стаття 2 Закону № 959-XII).

Крім того, у статті 7 Закону № 959-XII визначено основи регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Так, регулювання зовнішньоекономічної діяльності в Україні здійснюється згідно з принципами, визначеними у статті 2 цього Закону, з метою: забезпечення збалансованості економіки та рівноваги внутрішнього ринку України; стимулювання прогресивних структурних змін в економіці, в тому числі зовнішньоекономічних зв`язків суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України; створення найбільш сприятливих умов для залучення економіки України в систему світового поділу праці та її наближення до ринкових структур розвинутих зарубіжних країн.

Згідно з положеннями статті 5 Закону № 959-XII усі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності незалежно від форми власності та інших ознак мають рівне право здійснювати будь-які види зовнішньоекономічної діяльності та дії щодо її провадження, у тому числі будь-які валютні операції та розрахунки в іноземній валюті з іноземними суб`єктами господарської діяльності, що прямо не заборонені або не обмежені законодавством, у тому числі заходами захисту, запровадженими Національним банком України відповідно до Закону України «Про валюту і валютні операції». Втручання державних органів у зовнішньоекономічну діяльність її суб`єктів у випадках, не передбачених цим Законом, в тому числі і шляхом видання підзаконних актів, які створюють для її здійснення умови гірші від встановлених в цьому Законі, є обмеженням права здійснення зовнішньоекономічної діяльності і як таке забороняється.

Відповідно до частин першої та другої статті 6 Закону № 959-XII суб`єкти, які є сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту), мають бути здатними до укладання договору (контракту) відповідно до цього та інших законів України та/або закону місця укладання договору (контракту). Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України. Зовнішньоекономічний договір (контракт) укладається суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності або його представником у простій письмовій або в електронній формі, якщо інше не передбачено міжнародним договором України чи законом. У разі експорту послуг (крім транспортних) зовнішньоекономічний договір (контракт) може укладатися шляхом прийняття публічної пропозиції про угоду (оферти) або шляхом обміну електронними повідомленнями, або в інший спосіб, зокрема шляхом виставлення рахунка (інвойсу), у тому числі в електронному вигляді, за надані послуги. Повноваження представника на укладення зовнішньоекономічного договору (контракту) може випливати з доручення (довіреності), установчих документів, договорів та інших підстав, які не суперечать цьому Закону. Дії, які здійснюються від імені іноземного суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності України, уповноваженим на це належним чином, вважаються діями цього іноземного суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності.

При цьому, відповідно до частини четвертої статті 6 Закону № 959-XII суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.

Згідно з положеннями частини першої статті 14 Закону № 959-XII всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право, зокрема, самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.

У відповідності до статей 627, 628 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) сторони вільні у виборі виду договору та його умов, а згідно зі статтею 629 цього Кодексу укладений договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Таким чином, суд зазначає, що вказані норми, зокрема, цивільного законодавства кореспондуються з положеннями Закону № 959-XII, який є спеціальним в контексті спірних правовідносин, та передбачають, що суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім прямо або у винятковій формі заборонених законами України, а також, що всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.

Положеннями статті 13 Закону № 2473-VIII визначено особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів

Так, частиною першою вказаної статті Закону № 2473-VIII передбачено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У відповідності до положень частини другої та третьої статті 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Правління Національного банку України (далі - НБУ) затвердило постановою від 02 січня 2019 року №5 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» (далі - Положення №5).

Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

У зв`язку з введенням Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану в Україні, Правлінням НБУ прийнято постанову від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», якою з 05 квітня 2022 року встановлено граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів - 180 календарних днів. Для операцій, що проведені до 05.04.2022, граничні строки розрахунків становлять 365 календарних днів.

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Крім того, у відповідності до частини восьмої статті 13 Закону № 2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Суд звертає увагу, що з урахуванням положень вказаного цивільного законодавства та законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пов`язаного з її здійсненням валютного контролю (за валютними операціями), при вирішенні таких спорів визначальним є встановлення факту виконання/не виконання відповідних обов`язків за вказаними договорами (контрактами) у встановлені строки (щодо отримання товару, сплати або повернення коштів (валютних цінностей)). При цьому, судова практика вирішення таких спорів свідчить, що встановленню та дослідженню підлягають обставини, як щодо формального дотримання спеціального законодавства (Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», Закону України «Про валюту і валютні операції» та ін.), так і цивільного законодавства, з якими пов`язуються встановлення фактів виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів).

Таким чином, суд зазначає, що для правильного вирішення спірних правовідносин у цій справі необхідно з`ясувати виконання позивачем та його контрагентами договорів (в частині здійснення розрахунків за поставлений товар та надходження такого товару на митну територію України на користь позивача) з урахуванням вимог вказаного спеціального законодавства.

Матеріалами справи підтверджено, що між ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» (Постачальник) та ТОО «NAMAPACK», Республіка Казахстан (Покупець) укладено договір поставки від 10.11.2020 №10/11/2020 (т.1 а.с. 97).

Предмет контракту: постачальник продає, а покупець купує оболонку бар`єрну поліамідну термоусадочну Evro - Бар, виробництва ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» країна Україна, код ТН ЗЕД: 3917, а покупець купує товар на умовах договору по номенклатурі, кількості і цінам, вказаним у специфікаціях, які є невід`ємною частиною договору. Валюта контракту - EUR.

Загальна вартість контракту: загальною сумою договору є сума окремих специфікацій до договору.

Умови поставки: поставка товару здійснюється автотранспортом або на умовах вказаних у специфікаціях до договору, у відповідності з правилами «Інкотермс» у редакції 2020 року.

Умови оплати: товар поставляється постачальником і оплачується покупцем з відстроченням платежу 30 календарних днів після дати надходження товару на склад покупця. Сума оплати і об`єм поставки кожної партії товару узгоджуються сторонами додатково в кожній специфікації до договору.

Термін дії контракту: відповідно до додаткової угоди від 11.12.2021 № 3 термін дії договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 подовжено до 31.12.2023 (т. 1 а.с. 50).

На виконання умов договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» відвантажено товар на загальну суму 68451,00 євро (еквівалент 2281636,84 грн) згідно наступних митних декларацій:

- від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656 на суму 41415,00 євро (еквівалент 1384722,95 грн) - граничний строк надходження валютної виручки - 19.11.2021 (т.1 а.с. 107);

- від 12.03.2021 № UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро (еквівалент 896913,89 грн) - граничний строк надходження валютної виручки - 11.03.2022 (т.2 а.с. 26).

В рамках вищевказаного договору, на підставі угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог від 01.11.2021 б/н, яка укладена з ТОО «NAMAPACK», зараховані зустрічні однорідні вимоги між контрагентами, строк виконання яких настав, в сумі 41415,00 євро, що не є спірним у даному випадку (т.1 а.с. 105).

Також, у періоді, що перевірявся, на валютний рахунок ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» № НОМЕР_1 , відкритий в ХАРКIВСЬКОМУ ГРУ АТ КБ «ПРИВАТБАНК», М. ХАРКIВ, МФО 14360570, на виконання умов договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 від нерезидента ТОО «NAMAPACK» надійшли грошові кошти на загальну суму 27036,00 євро (еквівалент 1061627,20 грн), а саме:

- 07.02.2023 в сумі 15000,00 євро (еквівалент 591067,50 грн);

- 14.02.2023 в сумі 10000,00 євро (еквівалент 390973,00 грн);

- 14.03.2023 в сумі 2036,00 євро (еквівалент 79616,70 грн).

Відтак, суд зазначає, що грошові кошти у сумі 27036,00 євро по договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 надійшли з порушенням граничних строків розрахунків, які встановлені п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, оскільки граничний строк - до 11.03.2022 (тобто, 365 днів після формування МД від 12.03.2021 № UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро).

Суд не приймає до уваги аргументацію позивача стосовно того, що податковим органом не досліджено всього переліку поставок по вказаному договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, що, як вважає представник позивача, має вплив на дотримання суб`єктом господарювання граничних строків розрахунків по вказаному зовнішньоекономічному договору, оскільки у відповідності до приписів ст. 13 Закону №959-ХІІ, підлягає оцінці дотримання суб`єктом господарювання граничних строків розрахунку за товар з моменту перетину товару митного кордону України за конкретно визначеною митною декларацією. Тобто граничний строк розрахунку у даних правовідносинах залежить та починає відлік від дати формування митної декларації, а не від дати окремих поставок товару.

Так, суд звертає увагу, що моментом здійснення експорту (імпорту) відповідно до абзацу тридцять восьмого статті 1 Закону №959-ХІІ є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.

Аналізуючи положення наведених вище нормативно-правових актів, Верховний Суд у постанові від 27.02.2018 у справі №П/811/2370/15 (провадження №К/9901/25888/18), дійшов висновку про те, що моментом поставки товару за такою операцією, для застосування статей 1, 2, 4 Закону №185/94-ВР, є момент фактичного перетину експортованим товаром митного кордону України, а отже, саме з цієї дати має брати початок відліку встановленого законом строку валютного контролю.

Також Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що датою зарахування валютної виручки вважається зарахування її на відповідний валютний рахунок резидента. Подальший рух коштів з валютного на поточний рахунок юридичної особи, у тому числі з використанням розподільчого рахунку, свідчить про використання коштів вже на території України в перерахунку на національну валюту і не може вважатись первинним надходженням коштів внаслідок виконання зовнішньоекономічних контрактів (зокрема, але не виключно, постанови від 14.08.2018 у справі №808/502/17, від 18.10.2019 у справі №810/3506/16, від 02.04.2019 у справі №815/342/16, від 15.05.2023 у справі №820/2419/17).

Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у постанові від 15.06.2023 в справі № П/811/72/16, відповідно до яких моментом вчинення експортної операції є момент фактичного перетину експортованим товаром митного кордону України, а отже, саме з цієї дати має брати початок відліку встановленого законом строку валютного контролю.

При цьому, суд зауважує, що позивачем не ставляться під сумнів визначені податковим органом граничні строки надходження валютної виручки чи проведений ГУ ДПС у Харківській області розрахунок пені чи кількість днів прострочи заборгованості по договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 .

Щодо посилань представника позивача на те, що відповідачем протиправно досліджувались лише господарській взаємовідносини ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» та ТОО «NAMAPACK» в рамках договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, що, на думку позивача, інші господарські взаємовідносини між позивачем та ТОО «NAMAPACK» та проведені господарські операції по таких взаємовідносинах впливають на висновки про дотримання валютного законодавства, оскільки містили факти взаємозаліку вимог, то представник відповідача у додаткових поясненнях звернув увагу суду, що відповідно до даних «Єдиної автоматизованої системи митних органів», на дати поставок товару, зазначені у позовній заяві ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» про скасування податкового повідомлення рішення, по договору поставки від 10.11.2020 №10/11/2020 платником податків оформлені лише дві митні декларації, а саме: від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656 на суму 41415,00 євро від 12.03.2021 №UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро.

Інші зазначені в позовній заяві митні декларації оформлені платником податків в рамках інших зовнішньоекономічних контрактів, а саме: на виконання контракту від 25.06.2020 №25/06/2020, укладеним з TOO «NAMAPACK» сформовано МД від 04.08.2020 на суму 24808,00 євро.; на виконання контракту від 25.05.2021 №25/05/2021, укладеного з TOO «NAMAPACK» сформовано МД від 17.06.2021 на суму 11450,00 євро; МД від 13.08.2021 на суму 13370,00 євро ; МД від 17.09.2021 на суму 20055,00 євро; МД від 16.11.2021 на суму 23150,00 євро; МД від 29.12.2021 на суму 29000,00 євро; МД від 09.02.2022 на суму 18505,00 євро.; на виконання контракту від 07.02.2022 №07/02/2022, укладеного з TOO «NAMAPACK» сформовано МД від 22.11.2022 на суму 31260,00 євро, які не були предметом дослідження у рамках спірних правовідносин.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, а також зміст акту перевірки від 25.04.2024 № 19156/20-40-07-08-05/40846532, суд зазначає, що контролюючим органом проведено перевірку господарської діяльності ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» щодо дотримання строків розрахунку за зовнішньоекономічними операціями з TOO «NAMAPACK» виключно у рамках поставки товарів згідно митних декларацій від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656 на суму 41415,00 євро (еквівалент 1384722,95 грн) та від 12.03.2021 № UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро (еквівалент 896913,89 грн), пеня нарахована за порушення граничних строків по розрахунку саме за митною декларацією від 12.03.2021 № UA807170/2021/014092 на суму 27036,00 євро, сформованою на виконання умов договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020, податковим органом враховано угоду про зарахування зустрічних однорідних вимог в сумі 41415,00 євро (згідно митної декларації від 20.11.2020 № UA807170/2020/062656), зауважень щодо невірного обрахунку податковим органом періоду прострочення заборгованості, суми пені позивачем до суду не надано, як і документів щодо проведення претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів), висновку Міністерства економіки України щодо подовження строків розрахунків, довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин (за наявності) та інших документів, які підтверджують проведення розрахунків по договору поставки від 10.11.2020 № 10/11/2020 за період з 10.11.2020 по 31.03.2024 у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, із змінами і доповненнями, та пунктом 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

Іншої документально підтвердженої аргументації позивача щодо неправомірності обтяження підприємства пенею за спірний період позивачем не наведено.

Відтак, суд приходить до висновку, що ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» порушено приписи частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, та пункт 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, з огляду на що ГУ ДПС у Харківській області правомірно нараховано ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» пеню на суму простроченої заборгованості у розмірі 27036,00 євро за період з 12.03.2022 по 07.02.2023 в сумі 895906,24 гривень.

Щодо обставин дотримання ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту від 24.02.2023 №HG3-SK за період з 24.02.2023 по 31.03.2024, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що між ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» -(«Покупець») та Компанією «HOPARD, s.r.o.» (Чеська Республіка) («Продавець») укладено контракт від 24.02.2023 №HG3-SK (т.1 а.с. 53).

Предмет контракту: продавець продає, а покупець купує одну машину для гофрування поліамідних оболонок HG3-SK (для калібру 30-120 мм), за ціною та в кількості згідно Специфікації яка є невід`ємною частиною цього Контракту. Валюта контракту: євро.

Загальна сума контракту: 120000,00 євро. Умови поставки: згідно з умовами Інкотермс - 2020. Умови оплати: 40% суми, а саме 48000,0 євро банківським переказом на адресу продавця протягом 14 днів після підписання контракту. 10% від суми, а саме 12000,0 євро банківським переказом па рахунок продавця через 14 днів після запуску (машина НОЗ-БК) і підписання акту прийому передачі.

Термін дії контракту відповідно до додаткової угоди від 15.09.2023 б/н до контракту від 24.02.2023 № №HG3-SK , продовжено до 31.12.2024 (т.1 а.с. 66).

ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА», на виконання умов Контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, який укладено з компанією «HOPARD, s.r.o.» (Чеська Республіка), з валютного рахунку № НОМЕР_2 , відкритого в АТ «ПУМБ», м. ХАРКIВ, МФО 334851, здійснено оплату на загальну суму 92000,00 євро (еквівалент 3624038,00 грн) згідно наступних платіжних інструкцій:

- від 13.03.2023 № 13 на суму 48000,00 євро (еквівалент 1859644,80 грн) - граничний строк розрахунків - 08.09.2023;

- від 24.08.2023 № 30 на суму 24000,00 євро (еквівалент 948823,20 грн) - граничний строк розрахунків - 19.02.2024;

- від 24.11.2023 № 42 на суму 10000,00 євро (еквівалент 392700,00 грн);

- від 15.03.2024 № 3 на суму 10000,00 євро (еквівалент 422870,00 грн) - граничний строк розрахунків - 10.09.2024 (т.1 а.с. 70-78).

Товар по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK не отримано, грошові кошти нерезидентом не повернуті, що не ставиться під сумнів позивачем.

Станом на 31.03.2024 по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, який укладено з компанією «HOPARD, s.r.o.» (Чеська Республіка), перевіркою встановлено дебіторську заборгованість в сумі 92000,00 євро, що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА».

Зі змісту акту перевірки вбачається, що ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» під час перевірки надано висновок Міністерства економіки України (Мінекономіки) щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком від 04.03.2024 № 4432-09/632-07, наказ від 29.02.2024 № 5595, згідно з яким строки розрахунків по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, укладеному з нерезидентом HOPARD, s.r.o., у зв`язку з відношенням зовнішньоекономічного контракту до договорів постачання складних технічних виробів, продовжено на суму: 48000,0 євро з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року, 24000,0 євро з 20.02.2024 року до 30.04.2024 року

Відповідно до Висновку Мінекономіки від 04.03.2024 № 4432-09/632-07 строк розрахунків по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK на суму 48000,0 євро продовжено з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року.

Водночас, податковий орган у спірних правовідносинах, як підставу для нарахування пені ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, вказує, що граничний строк розрахунку за вказаним контрактом від 24.02.2023 № HG3-SK датується 08.09.2023 (тобто 180 днів), а висновком Мінекономіки від 04.03.2024 № 4432-09/632-07 строк розрахунків по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK на суму 48000,0 євро продовжено з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року.

З огляду на вказане, ГУ ДПС у Харківській області проведено нарахування ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» пені за період з 09.09.2023 (наступного дня, який настав за граничним строком розрахунків) по 11.02.2024 (день, який передував строку продовження граничних строків розрахунку згідно висновку Мінекономіки від 04.03.2024 № 4432-09/632-07), що узгоджується з приписами вимог чинного законодавства.

Водночас, позиція представника позивача щодо безпідставності нарахування податковим органом пенсі за порушення граничних строків розрахунку за зовнішньоекономічними контрактами ґрунтується виключно на тому, що додатковою угодою до Контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, датованою 15.09.2023, строк дії договору продовжено до 31.12.2024, а тому, як вважає представник позивача, станом на дату проведення перевірки граничні строки розрахунку по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK (дія якого пролонгована додатковою угодою) ще не настали.

Суд вважає таку аргументацію позивача безпідставною та такою, що суперечить вимогам чинного законодавства, оскільки за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Згідно з п.4 розділу І Постанови НБУ від 02.01.2019 №7 «Про затвердження Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» перевищення граничних строків розрахунків дозволяється на підставі висновку.

Висновок - це висновок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, виданий на продовження граничних строків розрахунків, установлених Національним банком.

Таким чином, законодавцем передбачена можливість перевищення суб`єктом господарювання граничних строків розрахунків, які встановлені умовами договору, але не більше строків, передбачених Національним банком України, та за умови отримання висновку центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, виданим на продовження граничних строків розрахунків, установлених Національним банком.

Відповідно, пролонгація суб`єктом господарювання строків виконання контракту у шляхом підписання додаткових угод не є законодавчо узгодженою процедурою продовження граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку (ч.4 ст.13 Закону №2473-VIII).

Частиною 4 статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.

На виконання приписів ч.4 ст.13 Закону №2473-VIII постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 року №104 затверджено Порядок видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі Порядок №104).

Пунктом 2 Порядку №104 визначено окремі операції з експорту та імпорту товарів, що здійснюються резидентами, по яких Мінекономіки видається висновок щодо продовження граничних строків розрахунків.

Пунктом 2 Порядку №104 передбачено, що висновок видається Мінекономіки під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання складних технічних виробів, а саме за імпортними операціями з постачання устаткування частинами або складних технічних виробів, що потребують установки, монтажу, налагодження, гарантійного обслуговування і введення їх у дію на місці експлуатації, а також з постачання складних технічних виробів, строк виготовлення та транспортування яких перевищує 180 днів.

Згідно пункту 3 Порядку №104 для одержання висновку резидент надсилає поштою або подає особисто у паперовому вигляді чи через Єдиний державний портал адміністративних послуг Мінекономіки в електронній формі такі документи:

-заяву на одержання висновку, що містить відомості про стан виконання зовнішньоекономічного договору (контракту) на момент звернення та обґрунтування необхідності продовження установленого строку розрахунків на певний період;

-копії зовнішньоекономічного договору (контракту), усіх специфікацій, додатків, додаткових угод та інших документів, які є невід`ємними частинами договору (контракту), засвідчені в установленому законодавством порядку. У разі коли зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено іноземною мовою, резидент додає його переклад на українську мову;

-копії документів, що підтверджують здійснення операції з експорту (імпорту) товарів, зокрема платіжних банківських документів, довідок банків, митних декларацій, коносаментів, транспортних документів, актів приймання-передачі товару (виконання робіт, надання послуг), засвідчені в установленому законодавством порядку;

-копії листів, повідомлень, які обумовлюють та обґрунтовують необхідність продовження установлених строків розрахунків, засвідчені в установленому законодавством порядку.

Мінекономіки розглядає подані резидентом для одержання висновку документи згідно з цим Порядком і протягом 10 робочих днів з дати їх одержання приймає рішення про видачу або про відмову у видачі висновку (п.4 Порядку №104).

Таким чином, висновок Мінекономіки щодо продовження строків розрахунків за експортною чи імпортною зовнішньоекономічною операцією є індивідуальним юридичним актом, виданим на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, який, у тому числі, усуває відповідальність за правопорушення та звільняє суб`єкта господарювання від відповідальності у вигляді сплати пені.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі №160/7046/19, від 29.01.2021 року у справі №801/9330/13-а.

Зокрема, в постанові від 10.04.2020 року у справі №810/1221/16, Верховний Суд зазначив: «Отже висновок Мінекономрозвитку щодо продовження строків розрахунків за експортною зовнішньоекономічною операцією є індивідуальним юридичним актом, виданим на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, який, у тому числі, усуває відповідальність за правопорушення, скоєне у минулому, а тому має зворотну силу у часі, й звільняє позивача від відповідальності у вигляді сплати пені.

Такий висновок може бути виданий за зверненням резидента як в межах строку, передбаченого статтею 1 Закону №185 (з врахуванням постанов Правління Національного банку України), так і після його закінчення. У той же час санкції, передбачені статтею 4 Закону №185, підлягають застосуванню при перевищенні строку розрахунку лише у разі відсутності висновку центрального органу з питань економічної політики відносин, продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями, а не у випадку несвоєчасного його отримання».

Аналогічна правова позиція викладена, також в постанові Верховного Суду від 04.12.2018 у справі №813/6485/14, та у постанові від 10 квітня 2020 у справі №810/1221/16.

Також суд зазначає, що відповідно ч.6 ст.13 Закону №2473, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» ні до перевірки, ні до суду не надано документального підтвердження невиконання умов зовнішньоекономічного контракту від 24.02.2023 № HG3-SK через дію форс-мажорних обставин.

Окрім того, на підтвердження претензійної роботи, у розумінні ч.7 ст.13 Закону України №2473 ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» ні до перевірки, ні до суду не надало документи по контракту від 24.02.2023 № HG3-SK

Слід зазначити, що в акті перевірки наведено обставини - детальний опис порушень ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА», які обґрунтовано нормами чинного валютного законодавства та підтверджені наданими суду доказами.

При цьому, ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» ані під час перевірки, ані під час розгляду справи в суді не надавало документів, що підтверджують неможливість вжиття підприємством необхідних заходів, передбачених статтею 13 Закону № 2473, з метою уникнення порушень встановлених строків розрахунків за укладеним договором та нарахування пені.

З огляду на встановлені у справі вище обставини та наведені вище норми права, зважаючи на те, що висновком Мінекономіки продовжено граничний строк розрахунку за контрактом від 24.02.2023 № HG3-SK пізніше (тобто з 12.02.2024 року до 30.04.2024 року), ніж настав такий граничний строк розрахунку (тобто 08.09.2023) по вказаному контракту, а пролонгація позивачем строку дії контракту шляхом підписання додаткової угоди не відноситься до законодавчо визначеної процедури продовження граничних строків розрахунків по зовнішньоекономічним операціям, суд вважає, що висновки відповідача про порушення ТОВ «АТРІМ ПАК УКРАЇНА» ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII, при виконанні контракту від 24.02.2023 № HG3-SK, в частині несвоєчасного надходження валютної виручки, за що згідно з ч.5 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» відповідачем була нарахована пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД за період з 09.09.2023 по 11.02.2024, є правомірними та підтверджені належними доказами.

Таким чином, підсумовуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області за № 8 від 21.05.2024 року прийнято правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства, з огляду на що скасуванню не підлягає.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені обставини справи, наведені положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень ст.139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-263, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АТРІМ ПАК УКРАЇНА" (вул. Шевченка, буд. 317, кім. А-0312, м. Харків, 61033, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 10 квітня 2025 року.

Суддя А.С.Мороко