Справа № 990/9/24
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

08 квітня 2025 року

м. Київ

справа №990/9/24

адміністративне провадження № П/990/9/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Стрелець Т.Г.,

суддів: Стеценка С.Г., Рибачука А.І., Чиркіна С.М., Кравчука В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Приходько Н.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Озюменка Є.Ю.,

представника Вищої ради правосуддя - Белінської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. 08 січня 2024 року до Верховного Суду, як суду першої інстанції, надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ), яка подана адвокатом - Озюменком Євгеном Юрійовичем до Вищої ради правосуддя (далі - ВРП), Державної судової адміністрації України (далі -ДСА України), у якій він просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення ВРП від 07 грудня 2023 року № 1232/0/15-23 «Про притягнення Голови ДСА України ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби»;

- визнати протиправним та скасувати наказ ДСА України № 371/к від 07 грудня 2023 року «Про ОСОБА_1 »;

- поновити ОСОБА_1 на посаді Голови ДСА України з 08 грудня 2023 року;

- стягнути з ВРП та ДСА України на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

2. В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що не погоджується з правомірністю оскаржуваних рішень, якими його, як Голову ДСА України притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII). Вважає їх протиправними, такими що прийняті з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права.

З оскаржуваних рішень слідує, що підставою для застосування найсуворішої санкції до державного службовця стало порушення Присяги державного службовця.

Проте, позивач вважає, що ВРП формально підійшла до вивчення питання про наявність або відсутність ознак дисциплінарного проступку, ототожнюючи поняття дисциплінарної відповідальності та кримінальної відповідальності.

ВРП, вирішуючи питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, обмежилася відомостями матеріалів кримінального провадження № 0000096 від 01 березня 2023 року без урахування пояснень ОСОБА_1 та критерію забезпечення права на захист в розумінні статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод. ВРП фактично визнала ОСОБА_1 винним у вчиненні кримінального правопорушення, безальтернативно визнавши певні обставини та факти, які підлягали доказуванню в межах кримінального провадження, в оскаржуваному рішенні.

Позивач наполягає, що законодавство пов`язує дисциплінарну відповідальність виключно з порушенням трудової дисципліни та правил етичної поведінки.

Припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Звільнення за порушення присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам. Цей проступок підриває довіру до нього, як носія влади, а також призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати, як порушення присяги.

На думку позивача, в оскаржуваному рішенні ВРП, не наведено достатніх мотивувань. Чому саме ймовірне порушення ОСОБА_1 норм законодавства кваліфіковано як порушення присяги, а не як дисциплінарне правопорушення. Спірне рішення не містить обґрунтованих мотивувань того, яким чином дії, вчинені ОСОБА_1 , є такими, що підривають довіру до нього, як до носія влади та дискредитують систему органів Державної судової адміністрації України.

Звинувачення ОСОБА_1 у наданні обіцянки третій особі сприяти в розгляді на її користь конкретної судової справи, яка перебувала на розгляді у Верховному Суді, шляхом використання своїх зв`язків у цьому суді, не підтверджується наявними доказами, не доведено органом досудового розслідування та не встановлено під час проведення службового розслідування і вирішення питання про дисциплінарну відповідальність ОСОБА_1 .

Таке рішення ВРП не містить посилань на порушення конкретних обов`язків державного службовця у відповідності до затвердженого статтею 36 Закону № 889-VIII, тексту присяги.

З огляду на викладене, позивач вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку у виді порушення Присяги.

3. За результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 січня 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т.Г., суддів: Стеценка С.Г., Рибачука А.І., Чиркіна С.М., Кравчука В.М.

Ухвалою Верховного Суду від 10 січня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 . Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Витребувано у ВРП належним чином засвідчені копії рішення Вищої ради правосуддя № 1232/0/15-23 від 07 грудня 2023 року «Про притягнення Голови ДСА України ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби» та документів на підставі, яких воно було прийняте, а у ДСА України належним чином засвідчену копію наказу ДСА України № 371/к від 07 грудня 2023 року «Про ОСОБА_1 ».

4. 26 січня 2024 року до суду від ВРП надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У відзиві зазначено, що під порушенням Присяги державного службовця слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

ВРП повідомила, що за висновком Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, обставини, які слугували підставою для порушення дисциплінарного провадження, мали місце, а дії Голови ДСА України ОСОБА_1., які полягали у позаслужбових контактах із ОСОБА_2 у його приватних інтересах та інтересах останнього, наданні обіцянки третій особі сприяти в розгляді на її користь конкретної судової справи, яка перебувала у Верховному Суді, шляхом використання своїх зв`язків у Верховному Суді, набутих під час роботи в ДСА України, доводять наявність його вини у вчиненні протиправних дій, що містять ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця.

Такими протиправними діями є використання ОСОБА_1 свого статусу державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А» в системі правосуддя, в неправомірних приватних інтересах інших осіб, що створює конфлікт між приватними та публічними інтересами, суперечить покладеним на ОСОБА_1 службовим обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади і до посади Голови ДСА України. Дії позивача призвели до тяжких наслідків у вигляді приниження авторитету ДСА України, як державного органу в системі правосуддя та державних органів загалом.

Разом з цим, встановлені під час дисциплінарного провадження факти і з`ясовані обставини мають значення тільки для прийняття рішення Комісією з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, яка діє при ВРП, в межах її компетенції та жодним чином не свідчить про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень. Використання цих обставин і фактів у дисциплінарному процесі відповідає легітимній меті та є пропорційним, оскільки дії ОСОБА_1 дискредитували орган у системі правосуддя і підірвали довіру суспільства до державної служби.

На думку відповідача, встановлені під час дисциплінарного провадження обставини, свідчать про порушення позивачем Присяги державного службовця, а тому застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення, на підставі частини п`ятої статті 66 Закону «Про державну службу» є обґрунтованим та законним.

5. 31 січня 2024 року від ВРП до суду надійшли копії витребуваних документів та матеріалів дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1

01 лютого 2024 року до суду від Державної судової адміністрації надійшла копія оскаржуваного наказу.

6. 25 березня 2024 року від представника позивача Озюменка Є.Ю. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з його хворобою та перебуванням на амбулаторному лікуванні.

Також 25 березня 2024 року до Верховного Суду надійшло клопотання ВРП про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху, в якому ВРП просить надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а у разі їх неусунення залишити позовну заяву без розгляду в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу ДСА України № 371/к від 07 грудня 2023 року «Про ОСОБА_1 », поновлення ОСОБА_1 на посаді Голови ДСА України з 08 грудня 2023 року; стягнення з ДСА України на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до положень частини четвертої статті 22 та частини п`ятої статті 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Верховному Суду, як суду першої інстанції, не підсудні справи з позовними вимогами до ДСА України.

У судовому засіданні 25 березня 2024 року представниця ВРП не заперечувала проти задоволення клопотання представника позивача про відкладення судового засідання та висловила думку, щодо недоречності розгляду її клопотання про залишення позову без руху за відсутності позивача або його представника.

Заслухавши думку представниці ВРП колегія суддів задовольнила клопотання представника позивача та оголосила перерву до 01 квітня 2024 року.

7. У судовому засіданні 01 квітня 2024 року представник позивача просив відкласти розгляд справи, оскільки ОСОБА_1 хоче особисто прийняти участь у розгляді справи, надати власні пояснення щодо предмета позову та зауваження на заперечення відповідача. Проте на даний час він знаходиться на лікуванні у Комунальному некомерційному підприємстві «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2 Голосіївського району міста Києва», що унеможливлює його особисту участь при розгляді справи.

Представниця відповідача не заперечувала проти задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Заслухавши думку відповідача, колегія суддів вирішила задовольнити клопотання представника позивача та відкласти розгляд справи.

8. 24 червня 2024 року до Верховного Суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення (перенесення) розгляду справи у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікуванні у Комунальному некомерційному підприємстві «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Голосіївського району міста Києва.

У судовому засіданні 24 червня 2024 року представник Вищої ради правосуддя не заперечував проти відкладення розгляду справи.

Враховуючи наведені у клопотанні обставини та заслухавши думку представника відповідача, колегія суддів КАС ВС дійшла висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_1.

9. 01 липня 2024 року до Верховного Суду надійшло клопотання Вищої ради правосуддя про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви. Відповідач уточнив своє клопотання від 25 березня 2024 року, підтримав вимоги пунктів 1, 2 та просив не ураховувати вимоги пункту 3 щодо залишення позову без розгляду.

У судовому засіданні 11 листопада 2024 року представниця ВРП підтримала клопотання про залишення позову без руху.

Позивач та його представник заперечували проти задоволення зазначеного клопотання ВРП з тих підстав, що позовні вимоги до ДСА України є пов`язаними з вимогами, заявленими до ВРП, а тому мають розглядатись в одному провадженні.

Ухвалою Верховного Суду від 11 листопада 2024 року задоволено клопотання ВРП та залишено позовну заяву без руху.

10. На виконання вимог зазначеної ухвали, 26 листопада 2024 року представник позивача направив до Верховного Суду заяву про усунення недоліків. До заяви додано уточнену позовну заяву, в якій ОСОБА_1 просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення ВРП від 07 грудня 2023 року № 1232/0/15-23 «Про притягнення Голови ДСА України ОСОБА_1. до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді Голови ДСА України з 08 грудня 2023 року;

- стягнути з ВРП на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу;

- судові витрати покласти на відповідача;

- допустити негайне виконання постанови в частині поновлення на роботі.

11. Ухвалою Верховного Суду від 28 листопада 2024 року визнано виконаними вимоги ухвали суду від 11 листопада 2024 року. Відповідно до вимог частини чотирнадцятої статті 171 КАС України продовжено розгляд справи № 990/9/24 та призначено судове засідання на 03 лютого 2025 року о 14 год. 00 хв.

12. В судовому засіданні 03 лютого 2025 року позивач та його представник підтримали позовні вимоги, з підстав наведених в уточненій позовній заяві, надавали пояснення по суті справи.

Чергове судове засідання було призначено на 13 березня 2025 року о 12 год 00 хв.

12 березня 2025 року до Верховного Суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки представник уповноважений представляти ВРП у даній справі перебуває на лікарняному, а інші представники задіяні у представництві ВРП в судових справах призначених до розгляду Великою Палатою Верховного Суду.

Позивач та його представник в судове засідання призначене на 13 березня 2025 року не з`явились, з клопотаннями про відкладення судового засідання не звертались.

В судовому засіданні 13 березня 2025 року судом задоволено клопотання представника відповідача та відкладено розгляд справи до 08 квітня 2025 року о 16 год 00 хв.

08 квітня 2025 року в судове з`явились позивач, його представник та представниця відповідача.

Представниця відповідача надала пояснення по суті справи, заперечувала проти задоволення позову з підстав наведених у відзиві на позов.

ОСОБА_1 та його представник надали додаткові пояснення, наполягали на наявності підстав для задоволення позову.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

13. Заслухавши пояснення сторін по справі, розглянувши та обговоривши доводи, наведені у позовній заяві, перевіривши та дослідивши матеріали справи, колегія суддів Верховного Суду встановила таке.

Наказом Голови Верховного Суду «Про призначення Голови Державної судової адміністрації України» від 20 квітня 2022 року № 1/0/148-22, відповідно до підпункту 1 пункту 56 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ОСОБА_1 призначено на посаду Голови Державної судової адміністрації України із 20 квітня 2022 року.

2 серпня 2023 року до Вищої ради правосуддя надійшла службова записка члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 про порушення дисциплінарного провадження стосовно Голови Державної судової адміністрації України ОСОБА_4 та його відсторонення від виконання посадових обов`язків на строк здійснення дисциплінарного провадження.

У службовій записці йшлося про те, що на офіційних інформаційних ресурсах Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), розміщена інформація щодо повідомлення про підозру Голові ДСА України ОСОБА_1 , якого викрито на підбурюванні до надання неправомірної вигоди суддям Верховного Суду за винесення рішення на користь комерційного підприємства. До вказаної інформації додається посилання на відео (ІНФОРМАЦІЯ_2) на якому, на думку члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 , зафіксовано отримання Головою ДСА України ОСОБА_1 грошових коштів за сприяння у вирішенні судової справи.

Службова записка містила інформацію про винесення Вищим антикорупційним судом (далі - ВАКС) ухвали про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави та покладення на нього процесуальних обов`язків (справа № 991/6663/23), а також посилання на відеозапис - засідання суду з обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 на якому зафіксовані факти, які, на думку члена Вищої ради правосуддя, є загальнодоступними і можуть бути взяті до уваги під час розгляду його службової записки.

Член Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 у службовій записці також вказав, що оприлюднені факти стосовно ОСОБА_4 свідчать про наявність у діях Голови ДСА України ознак дисциплінарного правопорушення, передбаченого пунктами 1, 2, 4, 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу». Окремо наголошено, що вказані дії ОСОБА_4 пов`язані з використанням ним свого службового становища.

При цьому також звернено увагу, що кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 спричинило значний суспільний резонанс, вчинені дії завдають значної шкоди авторитету державної служби та судової влади.

За результатом автоматизованого розподілу справи між членами ВРП від 02 серпня 2023 року вказана службова записка передана члену ВРП ОСОБА_6 .

14. У своїй доповіді від 04 серпня 2023 року член ВРП ОСОБА_6 пропонував порушити дисциплінарне провадження стосовно Голови ДСА України ОСОБА_1 та скерувати до Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя. Також відсторонити ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків Голови ДСА України з 8 серпня 2023 року на строк здійснення дисциплінарного провадження.

15. Рішенням ВРП від 8 серпня 2023 року № 813/0/15-23 на підставі вказаної службової записки порушено дисциплінарне провадження стосовно Голови Державної судової адміністрації України ОСОБА_1 та скеровано його до Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя (далі також - Комісія). Відсторонено ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків Голови ДСА України з 8 серпня 2023 року на строк здійснення дисциплінарного провадження.

16. Наказом в.о. голови ДСА України «Про відсторонення ОСОБА_1 » від 11 серпня 2023 року № 248/к оголошено рішення ВРП від 08 серпня 2023 року № 813/0/15-23 та відсторонено ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків Голови Державної судової адміністрації України, без збереження заробітної плати, з 08 серпня 2023 року на строк здійснення дисциплінарного провадження.

17. 11 серпня 2023 року рішення ВРП від 08 серпня 2023 року № 813/0/15-23 разом з відповідними матеріалами передано до Комісії.

11 серпня 2023 року (протокол № 4) на засіданні комітету з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя прийнято рішення щодо формування дисциплінарної справи стосовно Голови ДСА України ОСОБА_1 та доручено члену комітету з дисциплінарних проваджень ОСОБА_7 здійснити підготовку документів до попереднього розгляду дисциплінарної справи стосовно Голови ДСА України ОСОБА_1 .

Під час підготовки документів до попереднього розгляду та формування дисциплінарної справи Комісією підготовлено та надіслано листи до Вищої ради правосуддя, ВАКС, НАБУ, ДСА України, Голові Верховного Суду, Голові ДСА України ОСОБА_1

Голова ДСА України ОСОБА_1. у листі від 18 серпня 2023 року адресованому ВРП, Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя та комітету з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя, заявив, що не вчиняв дисциплінарного проступку, а також що відсутні законні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Вказав, що з викладеним в рішенні ВРП та службовій записці, категорично не погоджується та надасть Комісії письмові пояснення найближчим часом.

ВРП повідомила, що у неї відсутні повноваження стосовно складення характеристики Голови ДСА України ОСОБА_1 .

18. 29 серпня 2023 року ВАКС надіслав Комісії належним чином засвідчені копії ухвал у справі № 991/6663/23 - про застосування запобіжного заходу у вигляді застави від 28 липня 2023 року та про виправлення описки від 31 липня 2023 року.

Відповідно до змісту вказаних ухвал, 28 липня 2023 року ВАКС постановив застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді застави та поклав на підозрюваного ОСОБА_1 такі обов`язки:

1) прибувати до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді за першою вимогою;

2) не виїжджати з міста Києва (населеного пункту, в якому він проживає) без дозволу детектива або прокурора;

3) повідомляти детектива або прокурора про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків встановлений до 24 вересня 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

З наданих ДСА України документів Комісія встановила, що ОСОБА_13 28 вересня 2005 року призначений на посаду головного спеціаліста Регіонального відділення Фонду державного майна України по Донецькій області (наказ від 28 вересня 2023 року № 407-к), цього самого дня склав Присягу державного службовця.

З вимогами й обмеженнями щодо прийняття на державну службу та її проходження відповідно до законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», «Про очищення влади», Законом України «Про захист персональних даних», Загальними правилами етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 5 серпня 2016 року № 158, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31 серпня 2016 року за № 1203/29333, правилами внутрішнього службового розпорядку державного органу, необхідністю повідомлення про зміну даних ОСОБА_1 ознайомлений та зобов`язувався дотримуватися вказаних вимог (підпис в особовій справі від 4 березня 2021 року).

В письмових поясненнях, які надійшли до Комісії 12 вересня 2023 року ОСОБА_1 зазначив, що 24 липня 2023 року детектив НАБУ вручив йому повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000096 від 1 березня 2023 року. Слідчий суддя ВАКС застосував запобіжний захід у вигляді застави із покладанням низки процесуальних обов`язків.

ОСОБА_1 повідомив, що застава внесена, всі процесуальні обов`язки ним сумлінно виконуються, а також що не визнає пред`явленої йому підозри та не вважає себе винним у вчиненні інкримінованих йому злочинів.

Зауважив, що відповідно до пункту 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, частини першої статті 62 Конституції України та частини першої статті 17 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведеного в законному порядку.

ОСОБА_1 вважає, що повідомлення з веб-сайту НАБУ, є лише прес-релізом органу слідства, з якого не можна зробити висновок про його винуватість. Опублікований відеозапис начебто отримання ним неправомірної вигоди не може досліджуватися Комісією для вирішення питання про вчинення дисциплінарного проступку, оскільки на вказаному відеозаписі приховані обличчя осіб, він містить лише фрагменти розмов.

У поясненнях ОСОБА_1 послався на практику ЄСПЛ, а саме рішення від 10 лютого 1995 року у справі «Allenet de Ribemont v. France», згідно з яким сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

У справі «Криволапов проти України» ЄСПЛ констатував, що необережні публічні заяви представників держави щодо вини особи на етапі розслідування порушують принцип презумпції невинуватості та впливають на неупередженість суду. ЄСПЛ наголосив, що відповідно до усталеної прецедентної практики стаття 6 Конвенції забороняє посадовим особам проголошувати особу винною до моменту її засудження судом.

У поясненнях ОСОБА_1 наголошував, що здійснення стосовно нього дисциплінарного провадження на підставі лише повідомлення про підозру свідчить про поводження з ним як із винуватою особою, що є неприпустимим, порушує права людини та не відповідає високим стандартам роботи ВРП та Комісії.

Просив врахувати його письмові пояснення, надані при здійсненні дисциплінарного провадження, прийняти пропозицію щодо відсутності в діях Голови ДСА України ОСОБА_1 ознак дисциплінарних проступків та закриття дисциплінарного провадження та внести її до ВРП.

14 вересня 2023 року НАБУ надіслало до Комісії належним чином завірену копію повідомлення про підозру Голови ДСА України ОСОБА_1., а також повідомило, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000096 від 1 березня 2023 року за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 27, частиною четвертою статті 369, частиною другою статті 190 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

У повідомленні про підозру від 24 липня 2023 року зазначено, що ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні підбурювання до закінченого замаху на надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, за вчинення такою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, дій з використанням наданої їй влади, а також у заволодінні чужим майном шляхом обману, що завдало значної шкоди потерпілому.

Оскільки матеріали, надіслані листом ДСА України від 4 вересня 2023 року № 10-10464/23 не містили пояснень заступника Голови ДСА України ОСОБА_8 , які на думку члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 мають значення для дисциплінарного провадження, 22 вересня 2023 року комітет з дисциплінарних проваджень надіслав ОСОБА_8 додатковий лист щодо надання пояснень.

03 жовтня 2023 року в.о. Голови ДСА України ОСОБА_8. повідомив про неможливість надання пояснень у зв`язку із забороною, встановленою відповідно до статті 222 КПК України.

05 жовтня 2023 року НАБУ надіслало Комісії копії матеріалів кримінального провадження: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 1 березня 2023 року, заяви про вчинення кримінального правопорушення від 1 березня 2023 року, витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21 липня 2023 року, постанови НАБУ про зміну кваліфікації кримінального правопорушення від 21 липня 2023 року, ухвали ВАКС від 28 липня 2023 року у справі № 991/6663/23, ухвали ВАКС від 11 серпня 2023 року у справі № 991/6663/23, ухвали ВАКС від 28 серпня 2023 року у справі № 991/6768/23, протоколу допиту свідка від 1 березня 2023 року, протоколу допиту свідка від 5 березня 2023 року, протоколу допиту свідка від 7 березня 2023 року, протоколу допиту свідка від 14 березня 2023 року, протоколу допиту свідка від 10 квітня 2023 року, протоколу допиту свідка від 26 червня 2023 року, протоколу допиту свідка від 4 вересня 2023 року, протоколу допиту підозрюваного від 26 липня 2023 року, протоколу допиту свідка від 25 серпня 2023 року, протоколу допиту свідків від 25 серпня 2023 року, протоколу допиту свідка від 29 серпня 2023 року, протоколу допиту свідка від 31 серпня 2023 року, протоколу допиту свідка від 1 вересня 2023 року, протоколу допиту свідка від 5 вересня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтролю особи від 9 березня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи від 14 березня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтролю особи від 22 березня 2023 року, протоколів про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи від 6 квітня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи від 5 квітня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтролю особи від 5 квітня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи від 17 квітня 2023 року, протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи від 5 вересня 2023 року, протоколів огляду від 5 березня 2023 року, протоколів огляду від 7 березня 2023 року, протоколу огляду від 25 липня 2023 року, пояснень спеціаліста НАБУ від 25 липня 2023 року, постанови НАБУ про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 25 липня 2023 року.

13 жовтня 2023 року за результатом проведеного засідання комітету з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя (витяг з Протоколу № 6 (а.с.10-12 Том II Копії матеріалів дисциплінарної справи)) прийнято рішення про внесення на розгляд Комісії пропозиції Комітету, а саме: внести ВРП пропозиції Комісії з висновком про наявність у діях Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (порушення Присяги державного службовця), та наявність підстав застосування до Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, передбаченого частиною п`ятою статті 66 Закону України «Про державну службу», а саме звільнення з посади державної служби (а.с. 13- 16 Том II Копії матеріалів дисциплінарної справи).

Відповідно до змісту Пропозиції Комітету, з отриманих Комісією матеріалів встановлено, що 24 липня 2023 року Голові ДСА України ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 27, частиною четвертою статті 369, частиною другою статті 190 КК України.

З аналізу відомостей, що містяться у матеріалах дисциплінарної справи, зокрема у протоколах про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтролю особи від 9, 14, 22 березня, 5, 6 та 17 квітня 2023 року вбачається, що Голова ДСА України ОСОБА_1. давно знайомий із ОСОБА_2 , неодноразово з ним зустрічався. Під час спілкування ОСОБА_1 надавав ОСОБА_2 обіцянки сприяти в розгляді на користь третьої особи конкретної судової справи яка перебувала у Верховному Суді шляхом використання своїх особистих зв`язків у судових органах. Відповідна інформація міститься також у протоколах допиту ОСОБА_2 від 1, 5, 7, 14 березня, 10 квітня, 26 червня та 4 вересня 2023 року.

На переконання Комітету наведені факти свідчать, що обставини, які слугували підставою для порушення дисциплінарного провадження, мали місце, а дії Голови ДСА ОСОБА_1. можуть містити певні ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця.

23 листопада 2023 року, до початку засідання Комісії, надійшла відповідь САП про надання дозволу на розголошення матеріалів досудового розслідування під час розгляду дисциплінарної скарги щодо ОСОБА_1 .

Під час засідання Комісії 23 листопада 2023 року адвокат Костюк І.І., як представник Голови ДСА України ОСОБА_1. зазначив про недосконалість та неповноту матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, вказав на недоліки доказів, здобутих у кримінальному провадженні, неповноту дисциплінарної справи стосовно Голови ДСА України ОСОБА_1. зокрема, відсутність у матеріалах дисциплінарної справи особової справи ОСОБА_1 та дозволу прокурора на розголошення матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій. Адвокат зазначив про відсутність на засіданні ОСОБА_2 за заявою якого було порушено кримінальну справу. Вказав, що не має наміру ні визнавати, ні спростовувати факти зустрічей Голови ДСА України ОСОБА_1. з ОСОБА_2 , про які йдеться у кримінальному провадженні, оскільки докази, здобуті у кримінальному провадженні, підлягають оцінці судом, а показання ОСОБА_2 вважає суперечливими.

23 листопада 2023 року, за результатом проведеного дисциплінарного провадження, порушеного рішенням ВРП від 08 серпня 2023 року № 813/0/15-23 Комісія з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя підготувала Пропозицію з висновком про наявність у діях Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та підстав застосування до Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, передбаченого частиною п`ятою статті 66 Закону № 889-VIII, а саме: звільнення з посади державної служби.

Такі висновки Комісії ґрунтувались на тому, що під порушенням Присяги державного службовця слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. На переконання Комісії, обставини, які слугували підставою для порушення дисциплінарного провадження, мали місце, а дії Голови ДСА України ОСОБА_1., які полягали у позаслужбових контактах із ОСОБА_2 у його приватних інтересах та інтересах останнього, наданні обіцянки третій особі сприяти в розгляді на її користь конкретної судової справи, яка перебувала у Верховному Суді, шляхом використання своїх зв`язків у Верховному Суді, набутих під час роботи в ДСА України, доводять наявність його вини у вчиненні протиправних дій, що містять ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця. Такими протиправними діями є використання ОСОБА_1 свого статусу державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А» в системі правосуддя, в неправомірних приватних інтересах інших осіб, що створює конфлікт між приватними та публічними інтересами, суперечить покладеним на ОСОБА_1 службовим обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади і до посади Голови ДСА України та призводить до тяжких наслідків у вигляді приниження авторитету ДСА України, як державного органу в системі правосуддя та державних органів загалом.

30 листопада 2023 року до ВРП надійшла пропозиція Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя від 23 листопада 2023 року. Комісією надіслано також матеріали дисциплінарного провадження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між членами ВРП від ЗО листопада 2023 року доповідачем з питання щодо ухвалення ВРП рішення за результатами розгляду зазначеної пропозиції Комісії визначено члена ВРП ОСОБА_14

07 грудня 2023 року ВРП прийнято рішення № 1232/0/15-23 «Про притягнення Голови ДСА України ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби», яким Голову ДСА України ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби.

Вказане рішення ВРП прийняте з огляду на обґрунтованість висновку Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, викладеного в Пропозиції від 23 листопада 2023 року, про наявність у діях Голови ДСА України ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII.

Відповідно до витягу з протоколу № 115 засідання ВРП від 07 грудня 2023 року оскаржуване рішення прийнято одноголосно, відповідно до абзацу третього пункту 10.4 Регламенту ВРП затвердженого Рішенням ВРП 24 січня 2017 року № 52/0/15-17.

07 грудня 2023 року Наказом ДСА України № 371/к «Про ОСОБА_1 » позивачу оголошено рішення ВРП від 07 грудня 2023 року № 1232/0/15-23, а також зазначено що його останнім днем роботи є 07 грудня 2023 року.

Не погодившись із рішенням ВРП від 07 грудня 2023 року № 1232/0/15-23, ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з позовом за захистом своїх прав.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

19. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина друга статті 2 КАС України встановлює, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що станом на час виникнення спірних правовідносин ОСОБА_1 займав посаду Голови ДСА.

За нормами пункту 1 частини другої статті 6 Закону посада Голови ДСА України відноситься до посад державної служби категорії «А» (вищий корпус державної служби).

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 3 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» від 21 грудня 2016 року № 1798-VIII (далі - Закон № 1798-VIII) ВРП призначає на посаду та звільняє з посади Голову ДСА України, його заступників.

Згідно рішення ВРП від 07 грудня 2023 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби за порушення присяги, яка передбачена частиною п`ятою статті 66 Закону № 889-VIII.

Так, нормами статті 64 Закону № 889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина перша статті 65 Закону № 889-VIII).

Частина друга вказаної статті визначає, що дисциплінарними проступками, зокрема, є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п`ята статті 66 Закону № 889-VIII).

Отже, при вирішенні цієї справи суду необхідно надати оцінку висновкам ВРП, щодо вчинення позивачем протиправних дій, що містять ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця.

Колегія суддів КАС ВС зауважує, що притягненню до дисциплінарної відповідальності державного службовця категорії «А» передує визначена нормами права процедура.

Закон № 889-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Закон № 889-VIII особливості правового регулювання державної служби в системі правосуддя визначаються законодавством про судоустрій і статус суддів.

Згідно із частиною другою статті 150 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон № 1402-VIII) при ВРП діє Комісія з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, яка утворюється відповідно до закону.

Комісія з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя здійснює повноваження Комісії з питань вищого корпусу державної служби, визначені Законом України «Про державну службу», щодо питань державної служби в системі правосуддя.

За нормами частини першої, п`ятої, шостої статті 29 Закону № 1798-VIII Комісія з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя є колегіальним органом, який діє при ВРП.

Комісія здійснює повноваження Комісії з питань вищого корпусу державної служби, визначені Законом України «Про державну службу», щодо питань державної служби в системі правосуддя.

Комісія здійснює діяльність відповідно до Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, яке затверджується Вищою радою правосуддя після консультацій з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Рішенням ВРП від 18 травня 2017 року № 1172/0/15-17 «Про затвердження Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя» затверджено Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя (далі - Положення про Комісію).

Так, за нормами пункту 2 та 7 Положення про Комісію, Комісія здійснює дисциплінарне провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А`в системі правосуддя.

Комісія здійснює повноваження Комісії з питань вищого корпусу державної служби, визначені статтею 15 Закону України «Про державну службу», щодо державної служби в системі правосуддя, зокрема здійснює дисциплінарні провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя, та вносить суб`єкту призначення пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження.

Відповідно до підпункту 2 пункту 20 Положення про Комісію, Комісія створює робочі органи, зокрема комітет з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя.

Комітет здійснює попередній розгляд відповідного питання, за результатами якого надає Комісії пропозицію (пункт 23 Положення про Комісію).

За нормами пунктів 28, 31, 32 Положення про Комісію, Комітет з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя (далі - комітет з дисциплінарних проваджень) утворюється з метою забезпечення виконання Комісією своїх повноважень щодо здійснення дисциплінарного провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого державними службовцями, які займають посади категорії «А» в системі правосуддя, в порядку, встановленому Законом України «Про державну службу».

Комітет з дисциплінарних проваджень формує дисциплінарну справу згідно з Порядком обліку та роботи з дисциплінарними справами, затвердженим наказом Національного агентства України з питань державної служби від 3 березня 2016 року № 49.

Комітет з дисциплінарних проваджень здійснює підготовку пропозицій про наявність чи відсутність підстав для притягнення до відповідальності, ступінь вини, характер і тяжкість дисциплінарних проступків, вчинених державними службовцями, які обіймають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя, та подає їх на розгляд Комісії.

Колегія суддів КАС ВС звертає увагу, що процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначена Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим Постановою Кабінета Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» від 04 грудня 2019 р. № 1039 (далі - Порядок № 1039).

20. Колегією суддів встановлено, що сформувавши дисциплінарну справу Комітет за наслідками попереднього розгляду питання щодо підтвердження обставин, які слугували підставою для порушення дисциплінарного провадження, дійшов висновку, що вони мали місце, а дії Голови ДСА ОСОБА_1 можуть містити певні ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця.

13 жовтня 2023 року Комітет вніс на розгляд Комісії пропозицію внести ВРП пропозиції Комісії з висновком про наявність у діях Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, та наявність підстав застосування до Голови ДСА України ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, передбаченого частиною п`ятою статті 66 Закону № 889-VIII, а саме звільнення з посади державної служби.

Вказана пропозиція Комітету була підтримана Комісією в пропозиції до ВРП від 23 листопада 2023 року.

В подальшому наведена пропозиція Комісії була визнана обґрунтованою ВРП в оскаржуваному рішенні від 07 грудня 2023 року.

21. Згідно із змісту оскаржуваного рішення ВРП, Комісією було встановлено, що 01 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 27, частиною четвертою статті 368, частиною четвертою статті 369, частиною другою статті 190 КК України з подальшою зміною правової кваліфікації на частину четверту статті 368, частину четверту статті 368, частину четверту статті 27, частину четверту статті 369 КК України.

24 липня 2023 року Голові ДСА України ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 27, частиною четвертою статті 369, частиною другою статті 190 КК України.

Відповідно до відомостей, що містяться у матеріалах дисциплінарної справи, зокрема у протоколах про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтролю особи від 9, 14, 22 березня, 5, 6 та 17 квітня 2023 року вбачається, що Голова ДСА України ОСОБА_1. давно знайомий із ОСОБА_2 , неодноразово з ним зустрічався. Під час спілкування ОСОБА_1 надавав ОСОБА_2 обіцянки сприяти в розгляді на користь третьої особи конкретної судової справи, яка перебувала у Верховному Суді, шляхом використання своїх особистих зв`язків у судових органах. Відповідна інформація міститься також у протоколах допиту ОСОБА_2 від 1, 5, 7, 14 березня, 10 квітня, 26 червня та 4 вересня 2023 року.

Наведені обставини стали підставою для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади державної служби.

22. У позовній заяві ОСОБА_1 наполягає, що витребувавши та дослідивши матеріали кримінального провадження, ВРП в оскаржуваному рішенні фактично визнала його винним у вчиненні кримінального правопорушення, безальтернативно визначивши певні обставини та факти, які підлягали доказуванню в межах кримінального провадження.

Вважає обґрунтування рішення ВРП недостатніми та такими, що не доводять порушення ним Присяги державного службовця з огляду на те, що норми Закону № 889-VIII не містять конкретний перелік дій державного службовця, який свідчить про вчинення такого дисциплінарного проступку, як порушення Присяги державного службовця, натомість містять перелік обов`язкових дій державного службовця закріплений в тексті присяги.

На думку ОСОБА_1 , дисциплінарний проступок у виді порушення Присяги державного службовця, повинен носити більш конкретний характер та підтверджуватись відповідними вагомими доказами, проте, під час ухвалення рішення ВРП, вирішуючи питання про наявність дисциплінарного проступку у вказаному виді, дійшла оціночного судження, щодо поведінки ОСОБА_1 під час певних подій.

Перевіряючи наведені доводи позивача колегія суддів КАС ВС зазначає про таке.

Згідно з пунктом 18 Порядку № 1039 члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право ознайомлюватися з матеріалами, що належать до повноважень Комісії, дисциплінарної комісії, висловлювати свою позицію під час засідання Комісії, дисциплінарної комісії та брати участь у прийнятті рішень шляхом голосування, ініціювати в разі потреби скликання засідання Комісії, дисциплінарної комісії, здійснювати інші повноваження, які пов`язані із забезпеченням діяльності Комісії, дисциплінарної комісії, відповідно до Закону.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право одержувати пояснення від державного службовця та від інших осіб щодо обставин справи, одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших державних органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів дисциплінарної справи, одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 8 Положення про Комісію, Комісія для здійснення своїх повноважень має право: 1) одержувати безоплатно від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також від громадян та їх об`єднань інформацію, документи і матеріали; 2) залучати в установленому порядку державних службовців, у тому числі з інших державних органів, науковців та експертів у відповідній сфері для проведення оцінки за результатами розв`язання ситуаційних завдань (у разі їх розв`язання) та проведення співбесіди щодо відповідності професійної компетентності кандидата встановленим вимогам; 3) користуватися в установленому порядку відповідними інформаційними базами даних державних органів та іншими технічними засобами; 4) здійснювати інші заходи для реалізації повноважень, визначених Законом України «Про державну службу».

Так, на запит Комісії НАБУ надіслало їй належним чином завірену копію повідомлення про підозру Голови ДСА України ОСОБА_1., а також повідомило, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000096 від 1 березня 2023 року за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень.

Крім того від НАБУ до комісії надійшли копії матеріалів кримінального провадження, а також аудіо та відеозаписи матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій.

Старший детектив Першого підрозділу детективів Головного Підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в листі від 05 жовтня 2023 року, відповідно до статті 222 КПК України надав згоду Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя та її комітету з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя, а також Вищій раді правосуддя дозвіл на розголошення матеріалів досудового розслідування під час розгляду дисциплінарної справи (а.с. 233 Том 1 копії Матеріалів дисциплінарної справи).

Вказане також підтверджується в листі Офісу Генерального прокурора від 22 листопада 2023 року (а.с. 226 Том 2 копії Матеріалів дисциплінарної справи).

Отже, підстави вважати, що вказані докази, були отримані у незаконний спосіб, у колегії суддів відсутні.

Водночас, колегія суддів зауважує, що дисциплінарна відповідальність є окремим/самостійним видом юридичної відповідальності і вирішення питання про правомірність притягнення особи до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясування складу дисциплінарного проступку в її діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію ті самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали чи можуть настати для такої особи.

Згідно із практикою ЄСПЛ не є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була в кримінальному провадженні виправданою чи таке провадження було закрите.

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме в кримінально-правовому сенсі (рішення ЄСПЛ від 11 лютого 2003 року у справі Ringvold v. Norway, заява № 34964/97). Відтак зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Тобто, відомості матеріалів кримінального провадження можуть бути використані при вирішенні, зокрема, питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.

Також колегія суддів КАС ВС зауважує, що Верховний Суд неодноразово робив висновок, що інформація, отримана в результаті негласних слідчих (розшукових) дій може використовуватись під час дисциплінарних проваджень, зокрема, у постанові Великої Палати від 13 травня 2021 року по справі № 11-197сап20, від 23 вересня 2021 року по справі № 11-14заі21.

В контексті спірних правовідносин необхідно зауважити, що рішення ВРП від 07 грудня 2023 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, хоч і прийнято з використанням відомостей з матеріалів кримінального провадження, однак правова кваліфікація надавалась тільки фактам, які можуть свідчити про наявність або відсутність в діях державного службовця складу дисциплінарного проступку та про ступінь його вини.

Встановлені під час дисциплінарного провадження факти та обставини мають значення тільки для прийняття рішень ВРП в рамках своєї компетенції та жодним чином не свідчать про доведеність вини особи у вчиненні адміністративних, цивільних або кримінальних правопорушень.

Тому немає підстав вважати, що вказані матеріали використані комісією у спосіб, не передбачений законом.

23. Стосовно доводів позивача про необґрунтованість рішення ВРП від 07 грудня 2023 року колегія суддів КАС ВС звертає увагу на таке.

За нормами пункту 33 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Оцінюючи спірне рішення щодо наявності у ньому посилань на визначені законом підстави для дисциплінарної відповідальності державного службовця, з яких ВРП дійшла відповідних висновків, колегія суддів КАС ВС виходить з того, що критерієм правомірності рішення відповідача є встановлення ним обставин, що свідчать про наявність у діях державного службовця ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно із частиною третьою статті 21 Закону № 889-VIII особа, яка вступає на посаду державної служби вперше, набуває статусу державного службовця з дня публічного складення нею Присяги державного службовця, а особа, яка призначається на посаду державної служби повторно, - з дня призначення на посаду.

Відповідно до змісту копії трудової книжки ОСОБА_1 , він склав Присягу державного службовця 28 вересня 2005 року, коли був призначений вперше на посаду державної служби (а.с. 109-110 Том 1 копії Матеріалів дисциплінарної справи).

На час складання позивачем Присяги державних службовців її зміст визначався статтею 17 Закону України «Про державну службу» від 16 грудня 1993 року № 3723-XII (далі - Закон № 3723-XII). Згідно частини першої вказаної статті громадяни України, які вперше зараховуються на державну службу, приймають Присягу такого змісту: «Повністю усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити народові України, суворо дотримувати Конституції та законів України, сприяти втіленню їх у життя, зміцнювати їх авторитет, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, з гідністю нести високе звання державного службовця, сумлінно виконувати свої обов`язки».

Відповідно до частини першої статті 36 Закону № 889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту:

«Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».

Тобто, текст Присяги, викладеної в Законі № 889-VIII та в Законі № 3723-XII, не містять змістовних розбіжностей.

24. З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

За такого правового врегулювання порушення Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

За таких обставин, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, знижує довіру до нього як до носія влади, що призводить до підриву авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Тому, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак, вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 803/1303/16 та від 05 червня 2019 року у справі № 826/13803/16.

25. В контексті наведеного та встановлених обставин справи, колегія суддів КАС ВС зауважує, що відповідно до пунктів 5-7 частини четвертої статті 153 Закону № 1402-VIII Голова ДСА України:

5) призначає на посади та звільняє з посад працівників Державної судової адміністрації України; призначає за погодженням голів відповідних судів керівників апаратів апеляційних судів, вищих спеціалізованих судів, Верховного Суду, їх заступників та звільняє їх з посад; призначає за погодженням Голови Верховного Суду першого заступника керівника апарату Верховного Суду та звільняє його з посади; 6) за поданням голови відповідного суду застосовує до керівників апаратів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду, Верховного Суду, їх заступників заохочення або накладає дисциплінарні стягнення; за поданням Голови Верховного Суду застосовує до першого заступника керівника апарату Верховного Суду заохочення або накладає дисциплінарні стягнення; 7) за поданням голови відповідного суду присвоює керівникам апаратів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду, Верховного Суду, їх заступникам ранги державного службовця згідно із законодавством про державну службу; за поданням Голови Верховного Суду присвоює першому заступнику керівника апарату Верховного Суду ранги державного службовця згідно із законодавством про державну службу.

Отже, враховуючи встановлені обставини під час формування дисциплінарної справи та повноваження Голови ДСА України, зокрема, визначені у пунктах 5-7 частини четвертої статті 153 Закону № 1402-VIII, цілком обґрунтованими є посилання ВРП в рішенні від 07 грудня 2023 року на ймовірну можливість використання позивачем свого службового становища та впливу у Верховному Суді.

Оскільки позивач станом на час виникнення спірних правовідносин був державним службовцем категорії «А» та очолював державний орган системи правосуддя, його позаслужбові контакти із ОСОБА_2 та надання обіцянки третій особі сприяти в розгляді на її користь конкретної судової справи, яка перебувала на розгляді у Верховному Суді, шляхом використання своїх зв`язків, створили конфлікт між приватними та публічними інтересами.

Дії позивача суперечили покладеним на нього службовим обов`язкам та підривали довіру як до носія влади і до посади Голови ДСА України. Призвели до наслідків у вигляді підриву авторитету ДСА України, як державного органу системи правосуддя та держаних органів загалом.

Враховуючи викладене, колегія суддів КАС ВС погоджується з висновками ВРП, що дії ОСОБА_1 містили ознаки дисциплінарного проступку у вигляді порушення Присяги державного службовця, за який передбачено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби.

З огляду на встановлені обставини, дії ВРП щодо прийняття оскаржуваного рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності ґрунтувались на вимогах законодавства та підтверджувались матеріалами дисциплінарного провадження.

Оскаржуване рішення ВРП прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також відповідає вимогам, передбаченим частиною другою статті 2 КАС України. Доводи і аргументи позивача законності висновків ВРП не спростовують.

Таким чином, ураховуючи межі заявлених позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Керуючись статтями 2, 241- 246, 250, 255, 266, 295 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради правосуддя від 07 грудня 2023 року № 1232/0/15-23 «Про притягнення Голови Державної судової адміністрації України ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби»; поновлення ОСОБА_1 на посаді Голови Державної судової адміністрації України з 08 грудня 2023 року, стягнення з Вищої ради правосуддя на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу,- відмовити повністю.

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення буде складено протягом п`яти днів.

Головуючий суддя Стрелець Т.Г.

Судді Стеценко С.Г.

Рибачук А.І.

Чиркін С.М.

Кравчук В.М.