Справа № 727/2132/25
Суддя: Літвінова О. Г.
Дата ухвалення: 2025-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 727/2132/25
Провадження № 2-а/727/56/25
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:
головуючого-судді: Літвінова О.Г.
за участю секретаря: Лещинська А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 , про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.
Посилався на те, що 7 лютого 2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 винесено постанову N? 465 за справою про адміністративне правопорушення, якою накладено на громадянина ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вилі штрафу у розмірі 17 000 грн., оскільки відповідач вважає, що в діях ОСОБА_1 встановлено склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 210-1 КУпАП.
У постанові зазначено, що « ОСОБА_1 будучи військовозобов?язаним, під час дії воєнного стану протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації не уточнив свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовник, військовозобов?язаного, резервіста або у ТЦК та СП за місцем свого перебування або знаходження....... Тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 210-1 КУпАП.»
11.02.2025 року Позивач отримав копію оскаржуваної постанови, відтак, позовна заява подана з врахуванням процесуальних строків на її оскарження, а саме в 10 денний строк після отримання постанови.
Вважає, що постанова від 07.02.2025 року по справі про адміністративне правопорушення є незаконною, протиправною та підлягає скасуванню.
Згідно протоколу Серія N?1/116 встановлено: « ОСОБА_1 будучи військовозобов?язаним і перебуваючи на військовому обліку ІНФОРМАЦІЯ_3 , першого відділу встановленими законодавством, з 17.07.2024 року по даний час 2025 року, порушив правила військового обліку в особливий період, у період проведення мобілізації протягом дії правового режиму воєнного стану, не уточнив протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовник, військовозобов?язаного, резервіста або у ТЦК та СП, а також за повісткою N?2738 від 22.04.2024 року, про прибуття 23.04.2024 року о 09 годині 00 хвилин до ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак від повістки відмовився і у зазначений час та дату не з?явився.»
В протоколі чітко зазначено, що ОСОБА_1 17.03.2011 року встановлено 3 групу інвалідності, однак особисто в семиденний строк не повідомив та не надав документів, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, чим вчинив адміністративне правопорушення в особливий період, передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП.
25.07.2022 року Позивач пройшов ВЛК, що підтверджується довідкою ВЛК та тимчасовим посвідченням військовозобов?язаного НОМЕР_1 , в якому зазначено, що ОСОБА_1 за станом здоров?я 25.07.2022 року комісіє при ІНФОРМАЦІЯ_5 визнаний обмежено придатним до військової служби за графою ІІ ст.236 наказу Міністерства оборони України N?402 від 14.08.2008 року.
Враховуючи вищенаведене та відповідні докази, які це підтверджують, то працівники ТЦК та СП були обізнані про встановлену групу інвалідності Позивачу, оскільки при проходженні ВЛК Позивач надає копії документів на підтвердження його статусу.
Відтак днем виявлення ненадання документів щодо наявності в Позивача 3 групи інвалідності був день з?явлення останнього в ТЦК при проходженні ВЛК, а саме 25.07.2022 року, відтак працівниками ТЦК та СП Позивача до адміністративної пропущені строки притягнення відповідальності визначені 4. 7 ст. 38 КУпАП, саме за ненадання інформації щодо встановлення 3 групи інвалідності.
Згідно довідки Вих.N?02-01/4 від 05 лютого 2025 року Позивач працює у ТОВ «Буденецький завод мінеральних вод» офісним службовцем з 09 листопада 2023 року на 0,5 ставки з посадовим окладом 4000грн. по даний час.
Підприємство повідомило відповідні органи ТЦК та СП про факт початку роботи відповідного працівника та надало ТЦК та СП відповідні відомості про Позивача.
Правила ведення військового обліку встановлює Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов?язаних та резервістів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року N? 1487 обов?язком Підприємства є повідомлення ТЦК та СП у семиденний строк з дня видання наказу про прийняття на роботу про факт початку роботи відповідного працівника (абз. 3 п. 34 Порядку).
Враховуючи все вищевикладене, Позивач належним чином повідомив органи ТЦК та СП про свої облікові дані, надав копії документів на їх підтвердження, пройшов ВЛК, та отримав ВОД, тим самим виконавши свої обов?язки, як військовозобов?язаного.
Позивач має відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі абз.2 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».
Просив визнати протиправною та скасувати постанову N? 465 від 07 лютого 2025 року про притягнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 КУпАП. ???Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 )) закрити, на підставі частини першої статті 247 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 210- 1 КУПАП.
Ухвалою суду від 20.02.2025 року провадження по справі було відкрито та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
Позивач у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розглянути справу за наявними в позовній заяві матеріалами справи. Просив позов задовольнити.
Представник відповідача у судовому засіданні не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце слухання справи..
Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі, вважає, що адміністративний позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ст.7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.
Суд вважає за необхідне зазначити, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.
Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.
КпАП України закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.
Згідно ст.245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
За визначенням у Законі України «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Особливий період в Україні розпочався з 17.03.2014 року, коли було оприлюднено Указ Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 «Про часткову мобілізацію».
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який триває на теперішній час.
Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).
Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Згідно положень ч. 3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися до військових частин або на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках керівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки), або у строки, визначені командирами військових частин (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом керівників органів, в яких вони перебувають на військовому обліку, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України - за викликом керівників відповідних підрозділів Служби зовнішньої розвідки України, військовозобов`язані Оперативно - рятувальної служби цивільного захисту - за викликом керівників відповідних органів управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).
Правила військового обліку визначені у Додатку № 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1487 від 30.12.2022, (далі - Правила) на виконання вимог ч. 5 ст. 33 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Підпунктом 2 пункту 1 Додатку 2 «Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» Порядку № 1487 визначено, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні прибувати за викликом районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки на збірні пункти, призовні дільниці, до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках, розпорядженнях) районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки для взяття на військовий облік та визначення призначення на особливий період, оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на навчальні (перевірочні) та спеціальні збори військовозобов`язаних та резервістів.
Як було встановлено судом, 7 лютого 2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 винесено постанову N? 465 за справою про адміністративне правопорушення, якою накладено на громадянина ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вилі штрафу у розмірі 17 000 грн., за частиною третьою статті 210-1 КУпАП.
У постанові зазначено, що « ОСОБА_1 будучи військовозобов?язаним, під час дії воєнного стану протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації не уточнив свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовник, військовозобов?язаного, резервіста або у ТЦК та СП за місцем свого перебування або знаходження....... Тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 210-1 КУпАП.»
11.02.2025 року Позивач отримав копію оскаржуваної постанови.
Згідно протоколу Серія N?1/116 встановлено: « ОСОБА_1 будучи військовозобов?язаним і перебуваючи на військовому обліку ІНФОРМАЦІЯ_3 , першого відділу встановленими законодавством, з 17.07.2024 року по даний час 2025 року, порушив правила військового обліку в особливий період, у період проведення мобілізації протягом дії правового режиму воєнного стану, не уточнив протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовник, військовозобов?язаного, резервіста або у ТЦК та СП, а також за повісткою N?2738 від 22.04.2024 року, про прибуття 23.04.2024 року о 09 годині 00 хвилин до ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак від повістки відмовився і у зазначений час та дату не з?явився.»
25.07.2022 року ОСОБА_1 , пройшов ВЛК, що підтверджується довідкою ВЛК та тимчасовим посвідченням військовозобов?язаного НОМЕР_1 , в якому зазначено, що ОСОБА_1 за станом здоров?я 25.07.2022 року комісіє при ІНФОРМАЦІЯ_5 визнаний обмежено придатним до військової служби за графою ІІ ст.236 наказу Міністерства оборони України N?402 від 14.08.2008 року.
Враховуючи вищенаведене та відповідні докази, які це підтверджують, то працівники ТЦК та СП були обізнані про встановлену групу інвалідності Позивачу, оскільки при проходженні ВЛК Позивач надає копії документів на підтвердження його статусу.
Відтак днем виявлення ненадання документів щодо наявності в Позивача 3 групи інвалідності був день з?явлення останнього в ТЦК при проходженні ВЛК, а саме 25.07.2022 року, відтак працівниками ТЦК та СП Позивача до адміністративної пропущені строки притягнення відповідальності визначені 4. 7 ст. 38 КУпАП, саме за ненадання інформації щодо встановлення 3 групи інвалідності.
Згідно довідки Вих.N?02-01/4 від 05 лютого 2025 року Позивач працює у ТОВ «Буденецький завод мінеральних вод» офісним службовцем з 09 листопада 2023 року на 0,5 ставки з посадовим окладом 4000грн. по даний час.
Правила ведення військового обліку встановлює Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов?язаних та резервістів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року N? 1487 обов?язком Підприємства є повідомлення ТЦК та СП у семиденний строк з дня видання наказу про прийняття на роботу про факт початку роботи відповідного працівника (абз. 3 п. 34 Порядку).
Враховуючи все вищевикладене, Позивач належним чином повідомив органи ТЦК та СП про свої облікові дані, надав копії документів на їх підтвердження, пройшов ВЛК, та отримав ВОД, тим самим виконавши свої обов?язки, як військовозобов?язаного.
Позивач має відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі абз.2 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».
Згідно ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Докази надають суду учасники справи. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Відповідно до Наказу міністерства оборони України №3 від 01.01.2024 року:
1.Протокол складає уповноважена посадова особа територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Повноваження адміністративного суду у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, визначені ст. 286 КАС України.
Частиною 3 ст. 286 КАС України передбачено вичерпний перелік рішень які має право прийняти місцевий загальний суд як адміністративний за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, а саме: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 5, 9, 72, 77, 80, 90, 94 242, 245, 246, 250, 255, 271, 286, 295 КАС України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову N? 465 від 07 лютого 2025 року про притягнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 )) закрити, на підставі частини першої статті 247 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 210- 1 КУПАП
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня його проголошення.
Суддя Літвінова О.Г.