Справа № 640/381/20
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкладення розгляду справи

10 квітня 2025 рокум. Ужгород№ 640/381/20
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного спеціаліста відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві державний реєстратор Піддубняк Віталій Володимирович (02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15), третя особа: Федерація велосипедного спорту України (01601, м. Київ, вул. Еспланада, 42, ) про визнання неправомірною та скасування реєстраційної дії, -

ВСТАНОВИВ:

08 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до головного спеціаліста відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві державний реєстратор Піддубняк Віталій Володимирович, третя особа: Федерація велосипедного спорту України, якою просить визнати неправомірною та скасувати реєстраційну дію у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведену 29.08.2019 № 0020930 Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, головним спеціалістом відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві - державним реєстратором Підубняком Віталієм Володимировичем, стосовно Федерації велосипедного спорту України.

14 січня 2020 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

07 березня 2025 року ухвалою суду прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/381/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін.

31 березня 2025 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

31 березня 2025 року представником позивача подано до суду заяву про зміну підстав позову.

02 квітня 2025 року представником позивача подано до суду заяву про заміну відповідача у справі його процесуальним правонаступником: Центральним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Київ), , пров. Музейний, буд. 2-Д м. Київ 01001 т. +21.

08 квітня 2025 року представником третьої особи подано до суду заперечення проти заяви про зміну підстав позову, в якій просить залишити без розгляду заяву позивача від 29 березня 2025 року про зміну підстав позову.

08 квітня 2025 року представником третьої особи подано до суду додаткові пояснення в яких просять поновити строк для подання доказів та закрити провадження у справі на підставі статті 238 КАС України, у зв`язку з тим, що позов належить розглядати в суді господарської юрисдикції.

09 квітня 2025 року представником позивача подано до суду заяву про встановлення процесуального строку для подання додаткових доказів відповідно до частини 7 статті 79 КАС України.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву представника позивача про зміну підстав позову та заяву представника третьої особи про залишення без розгляду заяви позивача про зміну підстав позову, судом встановлено наступне.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою - третьою статті 44 КАС України обумовлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно з частиною першою статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 14 статті 31 КАС України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

07 березня 2025 року ухвалою суду прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/381/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін. Призначено судовий розгляд на 10 квітня 2025 року.

31 березня 2025 року представником позивача подано до суду заяву про зміну підстав позову.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що заява про зміну підстав позову надійшла до суду за п`ять днів до першого судового засідання, суд вважає за необхідне прийняти таку до розгляду та відмовити у клопотання третьої особи про залишення заяви представника позивача про зміну підстав позову без розгляду.

Відповідно до частини 7 статті 79 КАС України якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне встановити строк для подання додаткових доказів до 09 травня 2025 року.

Розглянувши заяву представника позивача про заміну сторони її правонаступником, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що відповідачем у справі є головний спеціаліст відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві державний реєстратор Піддубняк Віталій Володимирович.

Відповідно до вимог пунктів 1-3 постанови Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2019 року №870 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства юстиції за переліком (зокрема Головне територіальне управління юстиції у місті Києві).

Установлено, що міжрегіональні територіальні органи Міністерства юстиції, що утворюються згідно з пунктом 2 цієї постанови, є правонаступниками територіальних органів Міністерства юстиції, які ліквідуються згідно з пунктом 1, зокрема, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) є правонаступником Головного територіального управління юстиції у Київській області, Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Головного територіального управління юстиції у Черкаській області.

Пунктом 1 наказу Міністерства юстиції України від 23 жовтня 2019 р. № 3228/5 Про внесення змін до деяких наказів Міністерства юстиції України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 жовтня 2019 р. за № 1126/34097, внесено до наказу Міністерства юстиції України від 23 червня 2011 року № 1707/5 Про затвердження Положення про Головні територіальні управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 червня 2011 року за № 759/19497 (зі змінами), такі зміни: заголовок викладено в такій редакції Про затвердження Положення про міжрегіональні управління Міністерства юстиції України; у пункті 1 слова Головні територіальні управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі замінено словами міжрегіональні управління Міністерства юстиції України.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне територіальне управління юстиції у місті Києві припинило діяльність 23 грудня 2020 року, про що внесено запис: 1 16025829.

У зв`язку з цим Головне територіальне управління юстиції у місті Києві припинило з 23 грудня 2020 року здійснення повноважень та виконання функцій з реалізації державної політики у відповідних сферах.

Таким чином, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) є правонаступником відповідача - Головного територіального управління юстиції у місті Києві, яке припинило забезпечення покладених на нього повноважень та виконання функцій.

Розглянувши клопотання представника третьої особи про закриття провадження у справі, судом встановлено наступне.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 4 КАС України вжитий у цій процесуальній нормі термін суб`єкт владних повноважень означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Отже, за змістом вказаних статей справою адміністративної юрисдикції може бути переданий на вирішення адміністративного суду спір, який виник між двома або більше визначеними суб`єктами стосовно їхніх прав та обов`язків у конкретних правовідносинах, у яких хоча б одним суб`єктом виступає законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єктів, водночас на цих суб`єктів покладено обов`язок виконувати вимоги та приписи. При цьому необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним управлінських функцій саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.

Водночас обов`язковою ознакою публічно-правового спору, що підлягає розгляду судом в порядку адміністративного судочинства, є підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб`єкту владних повноважень та участь у публічно-правовому спорі з однієї сторони суб`єкта, наділеного владними повноваженнями, який здійснює владні управлінські функції, при цьому ці функції та повноваження повинні здійснюватися цим суб`єктом саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.

Отже, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

При цьому єдиною та необхідною правовою підставою для віднесення спору до публічно-правового є одночасна сукупність наступних умов: однією зі сторін є суб`єкт владних повноважень, тобто орган державної влади або орган місцевого самоврядування чи установа, якій державою делеговано виконання відповідних владно-розпорядчих функцій; спірні правовідносини виникли у зв`язку зі здійсненням ним владно-управлінських функцій; перебування сторін спору у відносинах влади-підпорядкування.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Суд зауважує, що вирішуючи питання про віднесення спору до юрисдикції адміністративного суду, слід ураховувати не лише суб`єктний склад правовідносин, які склалися між сторонами, а й сутність (характер) таких правовідносин.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника.

Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин. Спір є приватноправовим також у тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи викладене, оскільки предметом спору, що виник у цій справі є оскарження дій відповідача щодо вчиненої ним реєстрації у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, суд, вважає за необхідне зазначити, що спірні публічно-правові відносини оскаржуються до адміністративних судів, а відтак клопотання представника третьої особи про закриття провадження у справі є не обґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Клопотання представника третьої особи про поновлення строку для надання доказів та долучення до матеріалів справи не підлягає задоволенню, оскільки ліквідація Окружного адміністративного суду міста Києва не обмежувала представника третьої особи у поданні доказів у межах справи, в тому числі, через систему Електронний суд.

Керуючись статтями 44, 47, 52, 79, 204, 229, 262, 248, 256, 294 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. У задоволенні клопотання представника третьої особи про залишення без розгляду заяви позивача про зміну підстав позову відмовити.

2. Прийняти до розгляду заяву представника позивача про зміну підстав позову від 31 березня 2025 року.

3. Заяву представника позивача про заміну сторони правонаступником задовольнити.

4. Замінити відповідача у справі, а саме: Головного спеціаліста відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві державний реєстратор Піддубняк Віталій Володимирович на його правонаступника - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) (, пров. Музейний, буд. 2-Д, м. Київ, 01001).

5. У задоволенні клопотання представника третьої особи про закриття провадження у справі відмовити.

6. Заяву представника позивача про встановлення процесуального строку задовольнити.

7. Встановити строк для подання додаткових доказів до 09 травня 2025 року у зв`язку зі зміною підстав позову.

8. У задоволенні клопотання представника третьої особи про поновлення строку для надання доказів та долучення до матеріалів справи - відмовити.

9. Встановити відповідачу строк для подання відзиву протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали. Відповідно до вимог ч. 3, 4 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

10. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач (відповідачі)- заперечення у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву чи заперечення з урахуванням приписів ст. 163, 164 КАС України.

11. Встановити третій особі строк для подання пояснень щодо відзиву - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

12. Заяви по суті справи повинні бути завчасно подані чи завчасно надіслані до канцелярії Закарпатського окружного адміністративного суду у встановлені у цій ухвалі строки.

13. Відкласти судовий розгляд по даній справі на 15 травня 2025 року.

14. Судовий розгляд по суті відбудеться за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, буд. 30.

15. Ухвалу направити учасникам справи.

16. З інформацією по справі учасники можуть ознайомитися за веб-адресою: http://adm.zk.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади.

17. Справу буде розглянуто суддею Скраль Т.В. одноособово.

Апеляційна скарга щодо заміни відповідача правонаступником та відмови у поновленні пропущеного строку подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Т.В.Скраль