Справа № 520/22462/23
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2025-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 квітня 2025 року № 520/22462/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельников Р.В. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул. Шевченка, буд. 315-А, м. Харків, 61033) про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області департаменту патрульної поліції № 69 від 17.07.2023 про застосування до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області департаменту патрульної поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляд догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу у відповідача. Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції застосовано дисциплінарне стягнення відносно позивача у вигляді догани. Однак, позивачем вказано, що таке притягнення його до дисциплінарної відповідальності здійснено відповідачем протиправно за відсутності складу дисциплінарного проступку, а отже є таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду Зоркіної Ю.В. від 06.09.2023 року, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

У зв`язку зі звільненням судді з посади проведено повторний автоматизований перерозподіл справи. Справа розподілена головуючому судді Мельникову Р.В..

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду Мельникова Р.В. адміністративну справу прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з підстав недоведеності та необґрунтованості. Притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось у відповідності до норм діючого законодавства та у зв`язку з вчиненням останнім дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що відповідно до положень статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову та заперечень проти нього, суд встановив таке.

Позивача, ОСОБА_1 , призначено поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області з 19.08.2019 на підставі Наказу №628 о/с начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

За графіком несення служби особовим складом управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції за травень 2023 року затвердженого начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції 26.04.2023, співробітники батальйону №1 УПП з 06.05.2023 до 07.05.2023 здійснювали нічне чергування.

З розстановки сил та засобів взводу №1 роти №2 батальйону №1 від 06.05.2023, судом встановлено, що ОСОБА_1 здійснював нічне чергування з 19 год 00 06.05.2023 до 07 год 00 хв 07.05.2023 у складі пішого екіпажу №2208 разом з напарницею рядовою ОСОБА_2 .

За результатами здійснення перевірки патрулювання пішого екіпажу №2208 командиром взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом ОСОБА_3 виявлено порушення службової дисципліни старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , про що 07.05.2023 складено відповідний рапорт на ім`я Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

За результатами розгляду рапорту т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП складено та погоджено доповідну записку від 08.06.2023 вих. № - /41/14/0-2023 щодо пропозиції здійснити перевірку обставин, викладених у рапорті від 07.05.2023 та ініціювати проведення службового розслідування за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_2 ..

Перевіркою обставин викладених у рапорті від 07.05.2023, згідно з доповідною запискою т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП №763вн/41/14/01-2023 від 08.06.2023, виявлено підтвердження обставин, викладених у рапорті від 07.05.2023 можливого неналежного виконання службових обов`язків поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_2 ..

Наказом Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 08.06.2023 №240 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни 07.05.2023 поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_2 ..

На підставі наказу Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 19.06.2023 №263 продовжено строк службового розслідування призначеного наказом від 08.06.2023 №240 на п`ятнадцять днів.

Як вбачається з Висновку службового розслідування від 06.07.2023 відомості, що стали підставою для його призначення дисциплінарна комісія вважала такими, що знайшли підтвердження. ОСОБА_1 під час нічного чергування самоусунувся від виконання службових обов`язків перемістився у власний транспортний засіб ВАЗ 2101, номерний знак НОМЕР_1 , зачинився зсередини, вимкнув і зняв службовий портативний відеореєстратор, після чого заснув накрившись ковдрою, чим втратив пильність за контролем табельної вогнепальної зброї та порушив безперервність відеофіксації. На світлові сигнали старшого лейтенанта ОСОБА_3 не реагував.

Відповідно до пунктів 2, 3 Висновку від 06.07.2023, вчинені ОСОБА_1 діяння кваліфіковано як дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12; пунктів 1, 2 частини 1 статті 18; частини 1 статті 64 ЗУ «Про національну поліцію», пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції №70, підпункту 1 пункту 2.1. розділу ІІ підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 №5217. Застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 14.07.2023 №69 до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

З наказом старший сержант поліції ОСОБА_1 ознайомлений 07.08.2023.

Позивач, ОСОБА_1 , не погоджуючись із застосованою до нього дисциплінарною санкцією звернувся до суду. Свою позовну заяву аргументує хибністю висновків службового розслідування та неврахуванням його фізіологічного стану, внаслідок неналежного забезпечення позивачу керівництвом часу на відпочинок та їжу під час нічного пішого патрулювання.

Також позивачем заперечується висновок дисциплінарної комісії, щодо втрати пильності за контролем табельної вогнепальної зброї, оскільки зброя перебувала при ньому у замкненому авто. Щодо порушенні безперервності відеофіксації службовим портативним відеореєстротом, позивач пояснює його вимкнення необхідністю приватного простору під час відпочинку. Тому не вбачає у своїх діях складу дисциплінарного правопорушення.

За таких обставин, позивач вважає Наказ від 14.07.2023 №69 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідач у відзиві наполягає на належності проведеного службового розслідування та правомірності застосованого до позивача стягнення.

Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам та запереченням проти них, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначає обов`язки поліцейських, зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно зі статтею 59 Закону України «Про Національну поліцію», служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Як передбачено у статті 91 Закону України «Про Національну поліцію», особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: службу у святкові та вихідні дні; службу позмінно; службу з нерівномірним графіком; службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем. Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків. Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.07.2015 №796 затверджено Положення про патрульну службу МВС (далі Положення №796).

Відповідно до пункту 1 частини 1 розділу ІІІ Положення №796, патрульна служба відповідно до покладених на неї завдань здійснює: цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення належної охорони громадського порядку, громадської безпеки та контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки. У разі необхідності здійснює регулювання дорожнього руху.

Відповідно до частини 1 розділу VIII Положення №796, працівник патрульної служби під час виконання своїх службових обов`язків є представником державної влади.

Відтак, на працівників поліції, безумовно розповсюджується чинні норми українського трудового законодавства, зокрема Кодексу законів про працю як норми загального характеру, разом з тим, суд звертає увагу, що професійна діяльність співробітників патрульної поліції, як структурного підрозділу Національної поліції, має власну специфіку, особливості та обмеження, що розповсюджуються на осіб, що виявили власне бажання та надали добровільну згоду на проходження служби в лавах цього правоохоронного органу. Тому нормативно-правова база, що регулює безпосередньо діяльність поліції (патрульної поліції) є спеціальними нормами, дія яких превалює над нормами загального характеру, на які, зокрема, посилається позивач в обґрунтуванні позовної вимоги.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 затверджено Інструкцію про з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України (далі Інструкція №357).

Група реагування патрульної поліції (далі - ГРПП) - наряд патрульної поліції у складі не менше двох поліцейських, які в зоні оперативного реагування виконують завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них.

Згідно з положеннями розділу І Інструкції №357, зона оперативного реагування наряду поліції - територія обслуговування, яка закріплена в системі ІПНП за конкретними нарядами поліції. Зони визначаються керівництвом територіальних органів (підрозділів) поліції та затверджуються наказом.

Оперативне реагування - скоординовані дії чергової служби, нарядів патрульної поліції, ГРПП та інших нарядів, спрямовані на організацію невідкладного прибуття працівників поліції до заявника або на вказане місце події з метою припинення правопорушення, установлення особи та затримання ймовірного правопорушника, збереження слідів правопорушення, а також надання допомоги потерпілим особам у межах повноважень поліції.

Відповідно до частини 21 розділу ІІ Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991 № 114 (далі положення №114), для осіб рядового і начальницького складу встановлюється 41-годинний робочий тиждень. У необхідних випадках вони несуть службу понад установлену тривалість робочого часу, а також у вихідні та святкові дні. Оплата праці в понадурочний, нічний час, у вихідні та святкові дні провадиться відповідно до законодавства.

Внутрішній розпорядок в органах внутрішніх справ, а також у навчальних закладах (навчальних підрозділах), що здійснюють підготовку, перепідготовку і підвищення кваліфікації начальницького складу Міністерства внутрішніх справ, встановлюється з урахуванням особливостей діяльності різних служб і підрозділів.

При змінній роботі (службі) і безперервному чергуванні встановлюється однакова тривалість денної, вечірньої та нічної зміни.

Особи рядового і начальницького складу зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами прямих начальників. Направлення для проходження служби за межами республіки здійснюється за згодою працівника в порядку, встановленому законодавством.

У матеріалах справи міститься посадова інструкція поліцейського патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції підписана позивачем 14.08.2019 (далі посадова інструкція).

Розділом ІІ посадової інструкції визначено перелік функціональних обов`язків патрульного поліцейського, зокрема, щодо безперервного та цілодобового патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку під час несення служби, з метою реалізації покладених на поліцейського завдань.

Отже, враховуючи наявні в матеріалах справи графік несення служби та відомості з розстановки сил, службова діяльність позивача передбачає змінність графіку роботи, що включає несення служби у нічний час, з метою забезпечення реалізації покладених на нього, як службової особи правоохоронного органу, обов`язків, з чим ОСОБА_1 був належним чином ознайомлений.

Окрім того, відповідно до пункту 6 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний, зокрема, інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини 2 статті 5 Дисциплінарного статуту, за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Згідно з пунктом 2 розділу VIII Інструкції №357, заміна поліцейського, за необхідності, проводиться на підставі вмотивованого рапорту керівника служби, завізованого керівництвом ГУНП, ТВП, УПП чи УПО відповідно.

Відповідно до пункту 12 розділу І Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ від 23.05.2017 №440 (далі Інструкція №440), черговим чергової зміни та членам добового наряду чергової служби під час чергування відповідно до встановленого графіка відпочинку надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку тривалістю дві години вдень та дві години вночі.

Як вбачається з положень розділу III Інструкції №357, для зазначення часу відпочинку чи прийому їжі, передбачені команди на спеціалізованому програмному забезпеченні «перерва» - режим тимчасового припинення роботи або відпочинку працівника.

Наказом Міністерства внутрішній справ від 01.02.2016 №70 затверджено Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю (далі Інструкція №70).

Відповідно до частини 5 розділу І Інструкції № 70, вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогневої підготовки та вправу зі стрільби.

Під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами.

Здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом (пункти 4-5 частини 6 розділу І Інструкції №70).

Відповідно до пункту 6 частини 10 розділу І Інструкції №70, категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.

Як визначено положеннями розділу IV Інструкції №70, керівник (заступник керівника, уповноважена особа від керівництва) органу (закладу, установи) поліції під час проведення інструктажу наряду, що заступає на службу, в обов`язковому порядку перевіряє знання поліцейськими матеріальної частини виданої їм зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, а під час перевірок несення служби поліцейськими перевіряє наявність у них зброї (боєприпасів) та дотримання правил її носіння.

В однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

Під час несення служби поліцейським слід постійно контролювати наявність отриманої зброї.

Порушення зазначених вимог законодавства не вимагає настання негативних наслідків, порушенням вважається саме недотримання вимог, виконання яких є прямим обов`язком поліцейського.

Наказом Міністерства внутрішній справ від 18.12.2016 №1026 затверджено Інструкцію із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису (далі Інструкція №1026).

Відповідно до частини 3 розділу І Інструкції №1026, портативний відеореєстратор - пристрій, призначений для запису, зберігання та відтворення відеоінформації, технічні характеристики та особливості конструкції якого дають змогу закріпити його на форменому одязі поліцейського.

Згідно з частиною 4 розділу ІІ Інструкції №1026, Під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення.

Включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання.

У разі пошкодження портативного відеореєстратора поліцейський негайно доповідає про це відповідальній особі та керівнику органу, підрозділу поліції (положення частин 5-6 розділу ІІ Інструкції №1026).

Відповідно до частини 1 розділу VII Інструкції №1026, під час виконання своїх повноважень поліцейським забороняються: 1) самовільне видалення відеозаписів з носіїв відеозапису, заміна цих носіїв, зміна їх системної дати та часу; 2) примусове виключення відеореєстраторів, у тому числі на вимогу сторонніх осіб; 3) перешкоджання здійсненню фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) використання носіїв відеозапису у випадках, не пов`язаних із здійсненням ними повноважень поліції; 5) копіювання, передання інформації з відповідних носіїв стороннім особам.

Положеннями частин 1, 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами пунктів 2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до пункту 4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи прийнято воно у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.

Відтак вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях.

При цьому, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

З матеріалів справи судом встановлено, що передумовою для перевірки та подальшого призначення службового розслідування став рапорт від 07.05.2024 командира взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенанта ОСОБА_3 про виявлення порушення службової дисципліни старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , про що 07.05.2023 складено відповідний рапорт на ім`я Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Наказом Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 08.06.2023 №240 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни 07.05.2023 поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_2 ..

На підставі наказу Начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 19.06.2023 №263 продовжено строк службового розслідування призначеного наказом від 08.06.2023 №240 на п`ятнадцять днів.

У межах службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що ОСОБА_1 з 19-00 год 06.05.2023 до 07-00 год 07.05.2023 перебував на нічному пішому чергуванні з напарницею. Близько 02-00 год позивач перебуваючи у власному транспортному засобі ВАЗ 2101, замкнув двері, вимкнув портативний відеореєстратор та заснув вкрившись ковдрою. Інспектор ОСОБА_2 , напарниця позивача, встановивши стан позивача повідомила своєму безпосередньому керівнику ОСОБА_4 , котрий прибувши на місце дислокації екіпажу №к-2208, зафіксував ряд дисциплінарних порушень з боку ОСОБА_1 , які виразились у неправильному закріпленні відеореєстратора на форменому одязі; у нездійсненні безперервної відеофіксації; у нездійсненні безперервного патрулювання території обслуговування; у самоусуненні від виконання службових обов`язків, перебуваючи у салоні автомобіля із закритими очима і вкритий ковдрою; у відсутності контролю за обстановкою довкола себе ; у залишенні зброї без нагляду; у фактичному не виконанні службових обов`язків.

Дисциплінарною комісією відібрано пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (що перебували в одному черговому екіпажі з ОСОБА_4 ), а також досліджено обставини заступання на нічне чергування позивача, відібрано його особисту характеристику.

З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що свої дії від аргументував незабезпеченням йому належного відпочинку та їжі, а також переохолодженням за час патрулювання.

З Висновку службового розслідування від 06.07.2023 дисциплінарною комісією встановлено, що обставини, які стали підставою для проведення службового розслідування відповідають дійсності та в діяннях позивача були ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 2, 3 Висновку від 06.07.2023, вчинені ОСОБА_1 діяння кваліфіковано як дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12; пунктів 1, 2 частини 1 статті 18; частини 1 статті 64 ЗУ «Про національну поліцію», пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції №70, підпункту 1 пункту 2.1. розділу ІІ підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 №5217.

Порушення засади безперервності - не забезпечення безперервного та цілодобового виконання своїх завдань поліцейським; неналежне виконання службових обов`язків та порушення норм актів, що регламентують діяльність поліції; порушення присяги та правил внутрішнього розпорядку; втрата контролю над табельною зброєю; порушення безперервності відеофіксації та порушення правил носіння портативного відеореєстратора.

Суд зазначає, що перед початком чергування позивач 06.05.2023 поставив відмітку (підпис), про відсутність скарг на стан здоров`я у Журналі щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв УПП ДПП МВС України №882, та згідно графіку чергувань попередні дні не залучався до чергувань.

Відтак, на момент початку нічного чергування у позивача були відсутні нарікання на власний стан здоров`я. Під час патрулювання також не зафіксовано звернень (рапортів) позивача до безпосереднього керівника та/або чергової частини про погіршення стану здоров`я, що унеможливлює подальше виконання службових обов`язків на чергуванні.

Повідомлень про перерву чи відпочинок на службовому технічному обладнанні позивачем не зазначалось. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Суд звертає увагу, що у силу правового висновку постанови Верховного Суду від 25.06.2020 по справі №520/2261/19 визначений статтею 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень, довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

З довідки старшого інспектора відділу озброєння УПП в Харківській області ДПП визначено, що позивач отримав 12.04.2023 пістолет ФОРТ-17 №1607323, 2 магазини до нього та 28 набоїв калібру 9 мм згідно книги видачі й приймання озброєння і спеціальних засобів №7164 ДСК.

Як вбачається з Висновку службового розслідування, позивач заснув під час нічного чергування. Відповідач стверджує, що це призвело до залишення табельної зброї без нагляду.

Суд звертає увагу, що згідно з матеріалами службового розслідування, позивач перебуваючи у стані сну, не зреагував на прибуття своєї напарниці, екіпажу свого керівника та не реагував на світлові сигнали ліхтаря, що свідчить про відсутність свідомого контролю за навколишньою ситуацією.

Як вбачається з роздавальної відомості відеореєстраторів та рації №252/2 від 06.05.2023 ОСОБА_1 отримав та здав відеореєстратор №472935 та радіостанцію ZM0090.

З матеріалів службового розслідування встановлено, та не заперечується позивачем, що на час самовільно встановленого відпочинку ним було вимкнуто відеореєстратор №472935, чим порушено безперервність відеофіксації.

Позивач пояснює свої дії виникненням особистого приватного середовища під час перерви.

Частиною 5 розділу ІІ Інструкції №1026 передбачені випадки за яких призупиняється відеофіксація, разом з тим, суд наголошує, що відпочинок, перерва для прийому їжі поліцейським потребують здійснення патрульним відповідного повідомлення через технічні засоби про початок режиму «перерва». Разом з тим, позивачем відповідних дій вчинено не було, тому фактично відеофіксація була призупинена в період виконання (невиконання) службових обов`язків позивачем.

Також суд звертає увагу, що право поліцейських на відпочинок під час виконання службових обов`язків та порядок надання співробітникам поліції такого відпочинку закріплено та урегульовано відомчими нормативними актами, тому твердження позивача щодо незабезпечення йому права на відпочинок під час виконання службових обов`язків є хибним.

Відтак, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією повно та всебічно досліджено матеріали дисциплінарної справи, а тому суд погоджується з висновками комісії щодо вчинення ОСОБА_1 діяння кваліфікованого як дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12; пунктів 1, 2 частини 1 статті 18; частини 1 статті 64 ЗУ «Про національну поліцію», пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції №70, підпункту 1 пункту 2.1. розділу ІІ підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 №5217.

Дисциплінарною комісією визначено, що порушення допущенні ОСОБА_1 призвели до невиконання завдань поліції, щодо безперервного та цілодобового виконання своїх завдань. Порушенні присяги та службових обов`язків покладених на нього державою.

Суд зазначає, що зі змісту доводів представника позивача та позивача встановлено, що останніми доведення власної правової позиції здійснюється без посилання на будь-які докази, які б могли підтвердити доводи позивача щодо відсутності у його діях складу правопорушення.

Таким чином, враховуючи вище вказане та висновки суду у цій справі суд вважає, що дисциплінарного комісією встановлено обставини допущення позивачем порушення службової дисципліни.

Суд зазначає, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 14.07.2023 №69 до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Частинами першою та другою цієї статті передбачено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Беручи до уваги встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку, що відповідачем за вчинений дисциплінарний проступок до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, що є співмірним вчиненому дисциплінарному проступку.

Також суд звертає увагу що за позицією Верховного Суду, формальні недоліки рішення суб`єкта владних повноважень, за умови правильності його змісту та висновків, не можуть бути безпосередньою підставою для визнання такого рішення неправомірним та його скасування (Постанова Верховного Суду від 02.10.2024 року у справі № 120/12494/23).

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до положень ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул. Шевченка, буд. 315А, м. Харків, 61033 ) про визнання протиправним та скасування рішення, - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Р.В. Мельников