Справа № 380/11234/24
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2025 рокусправа № 380/11234/24

зал судових засідань № 7

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кузана Р.І.,

секретар судового засідання Янковська І.І.,

за участю:

представника позивача Торопчина О.Д.,

представника відповідача Гій А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: 79007, м. Львів, пл. генерала Григоренка, 3, ) (далі відповідач, ГУ НП у Львівській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати (з часу видачі) пункт 1 наказу ГУНП у Львівській області від 01.05.2024 № 1719 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Яворівського РВП ГУНП у Львівській області;

- визнати протиправним та скасувати (з часу видачі), наказ ГУНП у Львівській області № 270 о/с від 13.05.2024 «Про особовий склад», в частині звільнення позивача зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити з 14.05.2024 позивача на службі в поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції відділу превенції Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, стягнувши на його користь грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що наказом ГУНП у Львівській області від 01.05.2024 до нього застосовано та наказом від 13.05.2024 реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дій, які полягали у не виконанні позивачем Конституції та Законів України, Дисциплінарного статуту, (перебування на вулиці (дорозі) під час комендантської години, відмови від проходження позивачем огляду на стан сп`яніння, (що і було підставою для призначення службового розслідування), а також порушення позивачем відомчих нормативних актів з питань належного здійснення позивачем адміністративного нагляду за особами, що звільнились з місць позбавлення волі, іншої превентивної діяльності.

Підставою для прийняття рішення про звільнення позивача з займаної посади відповідач вважав наступні події, зокрема: 20.04.2024 під час перебування позивача у вечірній час, поза службою, не в однострої, без зброї та спец. засобів та не під час керування службовим транспортним засобом, працівниками поліції в порядку передбаченому КУпАП складено відносно ОСОБА_1 матеріали адміністративної практики, що полягало у відмові водія пройти огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку.

Згідно з фабулою наказу ГУНП від 22.04.2024 № 1555 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» підставою призначення службового розслідування слугувала інформація з приводу можливого порушення службової дисципліни та вимог комендантської години позивачем, що в подальшому призвело до складання відносно ОСОБА_1 , адміністративного протоколу у сфері порушення ПДР зафіксованого не в автоматичному режимі.

З приводу тверджень відповідача про те, що позивачем було порушено вимоги Конституції України та ст. 18 Закону України: «Про Національну поліцію» зазначає, що профільний закон, (серед іншого) покладає на поліцейського ряд заборон, серед яких: під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння. Зазначає, що позивач після складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсторонення від керування ТЗ упродовж доби звернувся до спеціалізованого медичного закладу, пройшов медичний огляд із здачею зразків біологічного матеріалу. Результат аналізу на виявлення етанолу показав 0,00 проміле. Складений 20 квітня 2024 відносно позивача адміністративний протокол не може братись до уваги як такий, що впливає на відповідальність, у т. ч. як обставина, що її обтяжує чи пом`якшує. Позивач вважає, що сама по собі відмова водія від проходження огляду на стан сп`яніння не може свідчити про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, похідним якого являється видача наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Крім цього зазначає, що вчинене позивачем адміністративне правопорушення тяжких наслідків не заподіяло. Фактично, порушення допущене позивачем у зв`язку з фізичною не спроможністю пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою приладу «Драгер» через незадовільний стан здоров`я, що не було враховано під час проведення службового розслідування.

Щодо інших порушень з числа зазначених у висновку та дисциплінарному наказі зазначає, що такі в силу закону є незначними. Ба більше, виявлені в діях позивача порушення порядку обліку та ведення справ, кількості складених протоколів/постанов, були допущені ще упродовж грудня 2023 травня 2024 року. Кількість протоколів/постанов не є проступком, оскільки діяльність поліції не оцінюється за вказаним критерієм. Попри допущені позивачем "канцелярські формальності" жоден з правопорушників, який перебував на обліку у позивача не уникнув відповідальності.

Позивач вважає, що видані накази ГУНП у Львівській області № 1719 від 01.05.2024 та № 270 о/с від 13.05.2024, за результатами проведення службового розслідування, є протиправними та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою судді від 03.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому в задоволенні позовних вимог просить відмовити. Відзив обґрунтований тим, що підставою для видання оскаржуваних наказів послужило проведене службове розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим ДОП відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 . Службовим розслідуванням встановлено таке. О 09:47 год 20.04.2024 у СВ УОАЗОР ГУНП у Львівській області надійшла інформація від чергового УПП у Львівській області ДПП НП України про те, що 20.04.2024 о 01:15 на 22 км. + 100 м. автодороги «Львів-Краковець», екіпажем «Омега-213» за порушення комендантської години зупинено автомобіль «HONDA CR-V», р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , старшого ДОП ВП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області, капітана поліції, жетон 0078874, службове посвідчення ЛВП 107905, дисциплінарних стягнень не має. Під час перевірки документів виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку відмовився. Під час спілкування з поліцейськими ОСОБА_1 не повідомив, що він є діючим поліцейським. На ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 569464 за ч. 1 ст. 130 КУпАП…».

Вказує, що згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Зважаючи на зухвалу поведінку позивача (негативні та нецензурні висловлювання в сторону поліцейських, які перебували при виконанні службових обов`язків, явні ознаки стану алкогольного сп`яніння) ГУНП у Львівській області вбачає абсолютну відсутність розуміння позивачем важливості неухильного дотримання положень вищезазначених правил та норм, що робить неможливим подальше проходження ним служби в органах поліції.

Зазначає, що встановлені в ході службового розслідування обставини дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем, свідчать про відсутність у нього високої свідомості та недотримання ним вимог чинного законодавства, нормативних актів, що регламентують діяльність Національної поліції України, порушення норм професійної етики поліцейських, що призвело до приниження авторитету поліції. Зважаючи на те, що служба в органах поліції регулюється значною кількістю нормативно-правових актів, норми яких несуть імперативну вказівку неухильно дотримуватись та виконувати відповідним чином покладені на поліцейського обов`язки, ГУНП у Львівській області вважає, що позивачем здійснено порушення ряду вимог, закладених у нормах чинного законодавства та вбачається повне ігнорування вимог закону, яких поліцейський зобов`язаний дотримуватись.

Щодо неспроможності позивача пройти огляд за допомогою газоаналізатора представник відповідача зазначає, що нічого не виключало можливості пройти огляд у медичному закладі, зважаючи на те, що працівниками УПП у Львівській області, які здійснили зупинку транспортного засобу позивача, було запропоновано позивачу пройти огляд в медичному закладі. Факт відмови водія від проходження огляду на стан сп`яніння за своїм правовим змістом є правопорушенням, а не процесуальною дією, яка дозволяє виявити волевиявлення особи, яка підозрюється у керуванні транспортним засобом у стані сп`янінням щодо її бажання проходити огляд на стан алкогольного сп`янінням у встановленому законом порядку. Таке обмеження прав конкретної особи повністю відповідає інтересам суспільства щодо забезпечення безпеки дорожнього руху. Таким чином, норми ПДР України встановлюють обов`язок для водія, а не право пройти огляд на визначення стану сп`яніння і жодних винятків для цього (втома, брак часу, не бажання водія) ПДР не містять. Також зазначає, що згідно з нормами Інструкції №1452/735 та ст. 266 КУпАП огляд на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я здійснюється не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення, а складання висновку за його результатами проводиться за направленням та в присутності працівника поліції.

Що стосується непогодження позивача із порушенням вимог комендантської години, представник відповідача зазначає наступне. Дозволяється перебування у визначений період доби на вулицях та в інших громадських місцях, де запроваджено комендантську годину, без виданих перепусток особам та рух транспортних засобів Збройних Сил, Держспецтрансслужби, Національної гвардії, Держприкордонслужби, Національної поліції, СБУ, ДФС, ДМС, ДСНС, які залучаються до здійснення заходів під час запровадження комендантської години, транспортним засобам спеціалізованого призначення, які виконують невідкладне службове завдання, за умови ввімкнення спеціальних світлових сигнальних пристроїв, а також адвокатам, призначеним регіональними центрами з надання безоплатної вторинної правової допомоги для надання безоплатної вторинної правової допомоги затриманим у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України та Кодексом України про адміністративні правопорушення, особам, час прибуття до яких припадає на визначений період доби, зокрема на власних транспортних засобах. Відповідно до матеріалів службового розслідування, позивач 20 квітня 2024 близько 02:00 перебував на автодорозі «Львів-Краковець» під час дії комендантської години. Він не був залучений до здійснення заходів під час запровадження комендантської години (перебував поза службою, що і не заперечується самим позивачем), доказів наявності перепустки на перебування під час комендантської години позивач не надав. ГУНП у Львівській області вважає, що порушення комендантської години поліцейським, у розумінні положень ч. 1 ст. 18 та ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 1, ст. 12 Дисциплінарного статуту НПУ та п. 5. ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», а також розпорядження керівника військової адміністрації, утворює склад дисциплінарного проступку. Крім цього вказує, що ОСОБА_1 про факт перебування у статусі поліцейського не було повідомлено працівникам УПП у Львівській області, а також при перевірці документів не було надано службового посвідчення, оскільки перевірка здійснювалась на підставі документів, наявних у застосунку «Дія».

Відповідач вважає, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення. Для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності необхідно з`ясувати обставини скоєного, його причини та наслідки. Усі ці питання з`ясовуються в рамках службового розслідування. На основі матеріалів, зібраних у ході проведення службового розслідування чітко вбачається те, що позивач керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Відтак, підстави для застосування дисциплінарного стягнення чітко прописані у висновку службового розслідування, з посиланням на конкретні обставини справи та норми чинного законодавства. Отже, ГУНП у Львівській області вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Представником відповідача 18.11.2024 та 17.01.2025 подано додаткові пояснення.

Також 24.02.2025 від представника позивача надійшли додаткові пояснення.

Представник позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позовній заяві та додаткових поясненнях. Просив позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судових засіданнях проти позовних вимог заперечувала з підстав, викладених у відзиві та додаткових письмових поясненнях. В задоволенні позову просила відмовити повністю.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 проходив службу на посаді старшого дільничного офіцера поліції відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області.

До ГУНП у Львівській області 20.04.2024 надійшов рапорт старшого інспектора з ОД СВ УОАЗОР ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_2 про порушення комендантської години та виявлення ознак алкогольного сп`яніння старшим ДОП відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 .

Відповідно до змісту рапорту, 20.04.2024 о 09:47 у СВ УОАЗОР ГУНП у Львівській області надійшла інформація від чергового УПП у Львівській області ДПП НП України про те, що 20.04.2024 о 01:15 на 22 км. + 100 м. автодороги «Львів-Краковець», екіпажем «Омега-213» за порушення комендантської години зупинено автомобіль «HONDA CR-V», р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , старшого ДОП ВП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області, капітана поліції, жетон 0078874, службове посвідчення ЛВП 107905, дисциплінарних стягнень не має, під час перевірки документів виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку відмовився. Під час спілкування з поліцейськими ОСОБА_1 не повідомив, що він є діючим поліцейським. Відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 569464 за ч. 1 ст. 130 КУпАП».

Наказом ГУНП у Львівській області №1555 від 22.04.2024 призначено за даним фактом службове розслідування та створено комісію для його проведення.

За результатами службового розслідування комісією складено Висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників ГУНП у Львівській області від 26.04.2024 (далі Висновок службового розслідування).

В ході проведення службового розслідування позивачу запропоновано надати пояснення з приводу подій, що стали підставою для призначення службового розслідування.

Позивач пояснив, «що відповідно до вимог ст. 1 8 Дисциплінарного статуту Національної поліції, в частині забезпечення поліцейському права на захист, поліцейський має право надавати пояснення, чим і скористався. Вказана норма прямо кореспондується з положенням ст. 63 Основного Закону. Зазначив, що підставою проведення службового розслідування слугувала доповідна записка, (рапорт), а також копії адміністративних матеріалів з приводу подій, що мали місце за його участі в ніч на 20.04.2024, зокрема «Порушення комендантської години», що призвело до складання відносно нього матеріалів адміністративної практики. Вимоги дотримання комендантської години поширюються на громадян, проте у час дії цього положення, медики, рятувальники, військові та поліцейські можуть відступити від виконання цих вимог, можуть безперешкодно перебувати у громадських місцях, а також на транспорті без спеціальних дозволів, перепусток. З вказаного приводу, з метою отримання відповідного роз`яснення ним було надано запит до Національної поліції та військової адміністрації. На час зупинки автомобіля позивача у салоні ТЗ з ним перебував член сім`ї - працівник (робітник) об`єкту критичної інфраструктури з цілодобовим режимом роботи, що слідувала разом з ним додому. Зазначив, що в ніч на 20.04.2024 у н.п. смт. Івано-Франкове Яворівського району Львівської області, на нього як водія ТЗ марки HONDA CR-V д/н НОМЕР_2 складено протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП за обставинами відмови водія пройти огляд на стан сп`яніння. Варто зауважити, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 14 Статуту у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. В силу тяжкого триваючого захворювання легень (відсутність компресії на вдих-видох та ін.) ОСОБА_1 не міг пройти огляд, що і стало підставою для складання відповідного протоколу. Вказане захворювання набуто під час проходження ним служби при перебуванні в зоні проведення АТО/ООС (позивач є учасником бойових дій). Відповідно до ст. 28 Основного закону - жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам. Скріншот з медичної документації, як і копії документації надав».

Продовжуючи виклад пояснення позивач зазначив, що суб`єкт відповідальності за порушення ПДР є загальний, що вбачається з положень ст. 15 КУпАП. В ніч на 20.04.2024 ОСОБА_1 перебував поза службою, не в однострої. Статтею 61 Закону Про Дисциплінарний статут Національної поліції України визначено чіткий перелік «ознак» несумісності в діяльності поліції (обставин за настанням яких особа не може бути поліцейським). Притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення ПДР не відноситься до обставин, за настання яких особа не може бути поліцейським. Стаття 61 профільного закону в питаннях несумісності особи зі званням поліцейського містить заборону перебування на такій службі (посаді) лише у випадку притягнення поліцейського до кримінальної чи адміністративної відповідальності, зокрема за вчинення корупційних дій (КУпАП). Відповідно до Статуту, дисциплінарні проступки, такі як перебування поліцейського на службі у стані алко та/або наркотичного сп`яніння, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків. Також, Статут містить пряму заборону перебування поліцейського на службі у стані алко-нарко сп`яніння. Вкотре зазначив, що за вказаних вище обставин позивач не перебував на службі, був без зброї, спецзасобів, як і не перебував в однострої, чи на службовому авто. Щодо можливого порушення ним норм етики, зазначив, що «проступок» мав місце у поза службових час та не був пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

ОСОБА_1 повідомив, що «в ніч на 20.04.2024 перебував у хворобливому стані не викликаному вживанням алкоголю чи будь-яких інших психоактивних речовин, через що звернувся до медичного закладу з аналогічної (вказаної) вище хвороби, захворювання, де на т.ч. перебуває на «паперовому» (мається на увазі носій інформації) лікарняному у медичному закладі. Із змісту листа-запрошення від 25.04.2024 Голови дисциплінарної комісії за наслідками розгляду його клопотання вбачається, що відомості про перебування на лікарняному (вже декілька днів поспіль) документально не підтверджено. Вказане не відповідає дійсності. За вказаних обставин, відсутності на робочому місці, службі, без поважних причин він мав би бути звільнений «за прогул», чого не має. Стверджує, що перебуває досі на лікарняному, з аналогічним, (раніше констатованим захворюванням) та по виходу з лікарняному надасть підтверджуючі документи працівнику кадрового забезпечення. Повністю розуміє наслідки та поняття прогул. ОСОБА_1 більше нічого пояснити не зміг».

З метою отримання копії адміністративних матеріалів та копії наявних відеозаписів з портативних відеореєстраторів під час події, яка відбулася 20.04.2024 за участі старшого ДОП ВП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 , у ході службового розслідування 22.04.2024 (вих № 321/67/03-2024 від 22.04.2024). надіслано запит начальнику УПП у Львівській області ДПП НП України майору поліції Андрію Крутню. У подальшому, 25.04.2024 за вх. №9562/41/12/01-2024 від 26.04.2024 до УГІ ГУНП надійшли копії адміністративних матеріалів, складених 20.04.2024 відносно ОСОБА_1 , та отримано відеозаписи події на цифровому носієві інформації.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 569464, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, 20.04.2024 о 01 15 хв на 22 км. автодороги «Львів-Краківець», водій ОСОБА_1 керував т/з марки «HONDA CR-V», д.н.з. НОМЕР_2 з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці, порушення координації рухів). Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Drager Alkotast 6820» та у медичному закладі відмовився у встановленому законом порядку. Вказані дії зафіксовано на службові портативні відеореєстратори №№ 470714, 474409.

З метою всебічного дослідження факту можливого порушення службової дисципліни зі сторони капітана поліції ОСОБА_1 25.04.2024 дисциплінарною комісією здійснено перегляд відеозаписів з відеореєстратора, встановленого у службовому автомобілі та портативних відеореєстраторів № 470714, 474409 екіпажу «Омега - 2 13» УПП у Львівській області ДПП у складі: інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 та інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП НП України лейтенанта поліції ОСОБА_4 , на яких зафіксована подія від 20.04.2024 за участі капітана поліції ОСОБА_1 . За результатами перегляду відеозаписів встановлено, що на записі файлу під назвою «сliр-0» відображено, як поліцейський підходить до водійських дверей автомобіля, за кермом якого знаходиться особа чоловічої статі. У подальшому, водій автомобіля за допомогою додатку «Дія» надає поліцейському для ознайомлення посвідчення водія пасажира (особи жіночої статі, яка перебуває праворуч від водія). На заперечення поліцейського, щодо надання посвідчення водія особи, яка керувала транспортним засобом, водій (особа чоловічої статі) повідомив, що це і є водій (особа жіночої статі). Через деякий час водій (особа чоловічої статі) все ж надав поліцейським для ознайомлення документ (посвідчення учасника бойових дій), з якого встановлено, що це ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та за допомогою додатку «Дія» пред`явив посвідчення водія. Після встановлення особи водія, у зв`язку із виявленими ознаками алкогольного сп`яніння поліцейськими було неодноразово запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Драгер» та/або в медичному закладі, однак ОСОБА_1 відмовився від проходження такого огляду, повторюючи неодноразово «...я з вами нікуди не йду...». На записі файлу під назвою «сіір-і» відображено, як ОСОБА_1 намагався покинути місце події, однак все ж виконав вимогу поліцейського та повернувся в автомобіль. На записі файлу під назвою «сІір-2» відображено процес оформлення адміністративних матеріалів та ознайомлення з ними ОСОБА_1 , однак останній від надання пояснень, отримання копії протоколу та проставлення підписів в протоколі відмовився. Під час події в ОСОБА_1 спостерігається порушення мови та координації рухів.

Також, в ході проведення службового розслідування здійснено перевірку службової діяльності ОСОБА_1 , за результатами якої встановлено несумлінне і неналежне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Таким чином проведеним службовим розслідуванням установлено, що старший ДОП ВП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_1 , будучи зобов`язаним як працівник поліції відповідно пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції) та пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів і доручень МВС України, НП України та ГУНП у Львівській області щодо обов`язку поліцейського за будь-яких обставин, як у робочий, так і в неробочий час, дотримуватись основоположних принципів, які закріплені у вищевказаних законодавчих актах України, 20.04.2024 керував в комендантську годину транспортним засобом марки «HONDA CR-V», д.н.з. НОМЕР_2 з ознаками алкогольного сп`яніння, за що відносно останнього складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 569464 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Крім цього, капітан поліції ОСОБА_1 в порушення пункту 13 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, першочергово не повідомив керівництво Яворівського РВП ГУНП про обставини події, яка мала місце 20.04.2024 за його участі.

Під час проведення службового розслідування також встановлено порушення службової дисципліни зі сторони капітана поліції ОСОБА_1 , який в порушення вимог пункту 5 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 № 650 (у редакції наказу МВС України від 18.05.2022 № 301), вогнепальної зброї, боєприпасів та спецзасобів у період з 05.01.2024 до 13.03.2024 (згідно з книгою видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів Яворівського РВП (інв. № 365 від 01.01.2024) отримував тільки 9 разів: 05.01.2024, 08-10.01.2024, 12.01.2024, 16.01.2024, 20.01.2024, 21.01.2024, 09.02.2024) та з 14.03.2024 до 22.04.2024 згідно з книгою видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів Яворівського РВП (інв. № 607 від 14.03.2024) не отримував. При цьому, ОСОБА_1 всупереч вимогам пункту 5 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 № 650 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 18 травня 2022 року № 301) зміст заходів в двотижневих планах роботи за період з 01.01.2024 до 29.04.2024 зазначав однотипно, без урахування оперативної обстановки на поліцейській дільниці та пріоритетів громади у сфері публічної безпеки і порядку.

Також встановлено, що ОСОБА_1 в порушення вимог абзаців другого, п`ятого пункту 9 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, під час складання адміністративних матеріалів (ВАД №№ 558151, 558152, 558153, ВАБ 954616, 954617, 954619, 954620 зазначив неповні відомості, зі скороченнями та в матеріалах (ВАД №№ 558151, 558152, 558153, 558275, 558276, 558278, 558279, 558280, 558381, 558382, 558383, ВАБ 954616, 954617, 954619, 954620) не зазначив інформацію про притягнення особи до адміністративної відповідальності впродовж року, натомість указав «згідно довідки ІКС «ІПНП».

Комісія з проведення службового розслідування дійшла висновку, що такими своїми діями капітан поліції ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну, зокрема, вимоги пунктів 3, 4, 6, 11, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпунктів 1.1 та 1.8 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», пункту 2.5 Розділу 2 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції, відтак своїм вчинком поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органах Національної поліції України, з огляду на що необхідно застосувати до капітана поліції ОСОБА_1 найсуворіший захід дисциплінарного впливу, передбачений статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

За результатами службового розслідування наказом ГУ НП у Львівській області № 1719 від 01.05.2024 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема невиконання вимог пунктів 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції) та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 4, 6, 11, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1.1., 1.8 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», пункту 2.5 Розділу 2 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306. пункту 5 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 № 650, підпунктів 3, 4, 5-7 пункту 4 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 № 650. вимог пунктів 2,5,6, 12 Додатку 7 до підпункту 3.9 Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України та Державного департаменту України з питань виконання покарань від 04.11.2003 № 1303 203. вимог пункту 1 розділу III Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 25.02.2009 № 124, абзацу 1 частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2, 3, 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.1 1.2017 № 930, вимог абзаців другого, п`ятого пункту 9 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, застосовано до старшого ДОП відділу превенції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0078874) дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

В подальшому, наказом № 270 о/с від 13.05.2024 ОСОБА_1 відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, викладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Не погоджуючись з наказом № 1719 від 01.05.2024 та наказом № 270 о/с від 13.05.2024 позивач звернувся до суду з даним позовом.

Під час розгляду справи суд встановив, що постановою Яворівського районного суду Львівської області від 27.03.2025 у справі №944/2367/24, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, та застосовано до нього стягнення у виді штрафу у розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн. в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктами 2-4 Розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 8 Розділу V Порядку №893 за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 14 Розділу V Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та другою статті 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейського (далі Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідну до пунктів 4 та 5 розділу І вказаних Правил під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Згідно з абзацом 7 пункту 2 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відповідно до підпунктів 1.1 та 1.8 пункту 1 Наказу ГУНП у Львівській області №1470 від 27.04.2023 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», кожен поліцейський органів та підрозділів ГУНП у Львівській області зобов`язаний професійно виконувати службові обов`язки, в тому числі передбачені ст.18 Законом України «Про Національну поліцію», ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, а також вимоги посадових інструкцій (функціональних обов`язків) згідно з займаною посадою. Діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб ,що передбачені Конституцією, законами України, іншими нормативн-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватись норм професійної етики ,не допускати фактів керування транспортними засобами у стані алкогольного-наркотичного сп`яніння. При зверненні до особи не допускати фактів зверхності, погроз, не іронізувати, не використовувати ненормативну лексику та не допускати дискримінацій в будь-якій формі.

Спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни і правил поведінки поліцейського.

З матеріалів справи суд встановив, що 20.04.2024 о 01:15 на 22 км. + 100 м. автодороги «Львів-Краковець», екіпажем «Омега-213» за порушення комендантської години зупинено автомобіль «Нопда СК.-У», р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 .

В ході спілкування у ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, та поведінка, що не відповідає обстановці, у зв`язку із чим, останньому запропоновано на місці зупинки транспортного засобу пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі, однак ОСОБА_1 пройти такий огляд відмовився.

Також, ОСОБА_1 було роз`яснено про відповідальність у разі відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі.

У подальшому у зв`язку з відмовою від проходження від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі, відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративні правопорушення протокол серії ААД № 569464 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів службового розслідування та переглянутих записів з відеокамер патрульної поліції суд встановив, що після зупинки автомобіля позивач, як водій автомобіля, документів, що посвідчують його особу на вимогу поліцейських відразу не пред`явив; не повідомив про те, що він є діючим поліцейським; категорично відмовився від огляду на стан сп`яніння на місці зупинки та відмовився від такого огляду в медичному закладі; поводив себе зухвало; висловлювався нецензурно; вимагав у поліцейських виключити портативні відеокамери; намагався покинути місце зупинки; від отримання та підписання матеріалів про адміністративне правопорушення відмовився.

За таких обставин комісією з проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Дискредитація звання органів Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості, та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів Національної поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

З цих підстав, за результатами службового розслідування комісія дійшла висновку, що капітаном поліції ОСОБА_1 вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки ним скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади, та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Водночас Керівництво Національної поліції України вимагає принципово ставитись до працівників, які сідають за кермо у стані алкогольного сп`яніння.

Суд не бере до уваги покази позивача, які надані ним в судовому засіданні в якості свідка, про наявність у нього об`єктивних причин для відмови від проходження огляду на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» у зв`язку з захворюванням органів дихання, оскільки про цю обставину позивач не повідомляв поліцейських на місці зупинки транспортного засобу, що підтверджується матеріалами відеофіксації.

Суд також критично оцінює долучений представником позивача висновок закладу охорони здоров`я від 20.04.2024 про негативний результат аналізу зразків біологічного матеріалу позивача на стан сп`яніння, оскільки такі зразки були отримані від позивача о12 год 12 хв. 20.04.2024, тоді як транспортний засіб під керуванням позивача було зупинено о 01 год 15 хв. 20.04.2024.

Суд звертає увагу, що згідно з нормами Інструкції №1452/735 та ст. 266 КУпАП, огляд на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я здійснюється не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення, а складання висновку за його результатами проводиться за направленням та в присутності працівника поліції.

Підпунктом 2 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» наголошено на безальтернативному застосуванні дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції поліцейських, які допустили керування транспортними засобами у стані (або з ознаками) сп`яніння. При цьому суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок, є правовий режим воєнного стану, коли на поліцейського покладено додаткові повноваження.

Отже, керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння є грубим порушенням службової дисципліни і таким, що дискредитує та підриває авторитет поліції. До поліцейських, які допустили вищевказані дисциплінарні проступки, застосовується найсуворіший захід дисциплінарного впливу звільнення зі служби в поліції.

Суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача при вчиненні ним адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

Поряд з цим, до матеріалів справи долучено постанову Яворівського районного суду Львівської області від 27.03.2025 у справі №944/2367/24, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, та застосовано до нього стягнення у виді штрафу у розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн. в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

Отже, у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, які передбачені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносин.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 попереджався про неприпустимість випадків вчинення порушень службової дисципліни у робочий та позаробочий час, зокрема керування транспортним засобом у стані сп`яніння: алкогольного, наркотичного чи іншого; перебування у такому стані на службі, у службовому приміщенні, чи у однострої, що підтверджено Розпискою від 03.01.2024.

Також, відповідно до Розписки Попередження Зобов`язання щодо неухильного дотримання автотранспортної дисципліни від 03.01.2024 ОСОБА_1 попереджено щодо неприпустимості випадків вчинення порушень службової, в т.ч. автотранспортної, дисципліни, будь-яких порушень Правил дорожнього руху, як у робочий так і в позаробочий час, зокрема керування транспортним засобом: у стані сп`яніння (алкогольного, наркотичного чи іншого; незареєстрованим у встановленому порядку; без необхідних водійських документів (посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційний документ на транспортний засіб, чинний страховий поліс чи документ, що звільняє від такого обов`язку).

У постановах Верховного Суду від 19.04.2021 у справі №240/2677/20, від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 26.06.2022 у справі №2240/2329/18 від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 зазначено, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновку службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Висновок службового розслідування від 26.04.2024 в сукупності з іншими належними та допустимим письмовими та відео-доказами, спростовує доводи позивача та його представника про відсутність достатніх та належних доказів порушення ОСОБА_1 службової дисципліни.

Також, досліджені відеоматеріали, на яких зафіксовано перебіг вищевказаних подій за участю ОСОБА_1 (відеозаписи з нагрудних портативних відеореєстраторів поліцейських, які були присутні на місці зупинки ОСОБА_1 ), та встановлено, що хід подій, що мали місце 20.04.2024, у повній мірі відповідає обставинам, які описані у висновку службового розслідування від 26.04.2024.

Крім цього суд враховує, що в ході проведення службового розслідування здійснено перевірку службової діяльності ОСОБА_1 , за результатами якої встановлено несумлінне і неналежне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Належним чином позивачем вказаних висновків службового розслідування не спростовано.

З огляду на встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду цієї справи, суд дійшов висновку, що відповідачем обґрунтовано та з урахуванням усіх обставин справи прийнято оскаржувані накази про звільнення позивача зі служби в поліції у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку, а тому відсутні підстави для скасування спірних наказів та поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування оскаржуваних наказів, які визнані судом правомірним, то в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із нормами частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в силу положень частини 2 статті 77 вказаного Кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів в повному об`ємі правомірність своїх дій.

Враховуючи викладене, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог ОСОБА_1 , а тому у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Щодо судових витрат, то відповідно до ст.139 КАС України такі стягненню зі сторін не підлягають.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10,13, 14, 72-77, 139, 227, 241-247, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складене та підписане 10.04.2025.

Суддя Р.І. Кузан