Справа № 140/1938/25
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року ЛуцькСправа № 140/1938/25

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцький ремонтний завод «Мотор» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Луцький ремонтний завод «Мотор» (далі ТзОВ «ЛРЗ «Мотор», позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.02.2025 №.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ГУ ДПС у Волинській області була проведена камеральна перевірка ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт №26448/03-20-04-08/08029701 від 20.09.2024. Перевіркою встановлено порушення ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» п. 201.10 ст. 201 розділу ІІ ПК України, п. 90 підрозд. 2 розд. ХХ Податкового кодексу України (надалі - ПК України), в частині несвоєчасної подачі на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. На вказаний акт перевірки позивачем до ГУ ДПС у Волинській області було подано заперечення та додаткові пояснення до них. За результатами розгляду заперечення та додаткових пояснень ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення №4159/12/03-20-04-02-12 від 18.10.2024, яким частково задоволено заперечення ТзОВ «ЛРЗ «Мотор», зокрема в частині реєстрації розрахунків коригування №5 від 08.03.2024 на суму ПДВ - 2555 грн, №2989/26 від 08.03.2024 на суму ПДВ 650,93 грн, №395 від 27.03.2024 на суму ПДВ - 7942,18 грн, а в іншій частині висновки акту камеральної перевірки №26448/03-20-04-08/08029701 від 20.09.2024 залишено без змін. За наслідками проведення документальної позапланової виїзної перевірки, ГУ ДПС у Волинській області прийнято податкове повідомлення - рішення (далі - ППР) від 24.10.2024 форми «Н» №8, яким застосовано штраф у сумі 456,35 грн. Вказане ППР оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку, однак рішенням Державної податкової служби України від 14.01.2025 №1103/6/99-00-06-03-01-06 ППР залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» не згідне з прийнятим ГУ ДПС у Волинській області ППР та висновками, викладеними у Акті перевірки, вважає їх необґрунтованими, винесеними з порушеннями вимог Податкового кодексу України, які не ґрунтуються на фактичних обставинах справи.

В обґрунтування своєї позиції вказує, що на ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» постачальниками були виписані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні, а саме: ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод» №75 від 25.05.2023, ТОВ «Імпера Груп» №268 від 31.05.2024. У зв`язку зі зменшенням суми компенсації вартості товарів/послуг вищезазначеними постачальниками були складені та надіслані розрахунки коригування. Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №116 від 19.04.2024 до податкової накладної №75 від 25.05.2023 отримано 10.05.2024, зареєстровано 10.05.2024, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №160 від 19.08.2024 до податкової накладної №268 від 31.05.2024 отримано 13.09.2024, зареєстровано 13.09.2024. Вказує, що повідомлення про отримання розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних були надані до заперечення на акт камеральної перевірки та скарги на оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Будь-яких зауважень щодо дати отримання розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних контролюючим органом не зазначено.

Позивач вважає, що ним в межах строків, визначених ПК України були зареєстровані розрахунки коригування, оскільки ПК України передбачає для реєстрації розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, окремі строки реєстрації у ЄРПН, які починають свій відлік з моменту отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не з дати складання таких розрахунків коригування. Відтак, розрахунки коригування до податкових накладних були зареєстровані в межах строків, визначених ПК Країни, тобто протягом 15 та 18 календарних днів відповідно з дня їх отримання.

З наведених підстав позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою судді від 03.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

У відзиві на позовну заяву від 12.03.2025 представник відповідача позовні вимоги заперечив, посилаючись на правомірність висновків контролюючого органу щодо дотримання податкового законодавства.

Свою позицію обгрунтовує тим, що ГУ ДПС у Волинській області на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу II ПК України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу II ПК України, проведено камеральну перевірку щодо порядку реєстрації ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. За результатами перевірки складено Акт від 20.09.2024 №26448/03-20-04-08/8029701. Згідно проведеного аналізу даних ЄРПН та за результатами розгляду скарги встановлено порушення ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» термінів реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних: (описано в додатку до ППР): №160 від 19.08.2024, зареєстрована 13.09.2024, граничний термін реєстрації 05.09.2024 (порушено термін реєстрації на 8 днів); №116 від 19.04.2024, зареєстрована 10.05.2024, граничний термін реєстрації 06.05.2024 (порушено термін реєстрації на 4 дні). В ході проведення перевірки встановлено порушення ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» пункту 201.10 статті 201 розділу ПК України, п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та з врахуванням абзацу третього п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень Кодексу зі змінами внесеними ЗУ від 12.01.2023 №2876-ІХ.

З посиланням на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.08.2024 у справі №160/12008/24, представник відповідач вказує, що доводи позивача стосовного того, що відповідачем безпідставно обчислено строк реєстрації ПН/РК з дати складання, а не з дати отримання позивачем від контрагента такої ПН/РК, а тому вина позивача у порушенні строків реєстрації відсутня, колегія суддів до уваги не приймає, з огляду на те, що положення пункту 120-1.1. статті 120-1 ПК України передбачають відповідальність платника податку саме за несвоєчасну реєстрацію ПК/РК в ЄРПН, а оскільки положення ПК України не містять порядку та способу відображення дати отримання покупцем розрахунків коригування, складених до податкових накладних, реєстрацію таких розрахунків коригування слід здійснювати в межах строків, визначених ст. 201 ПК України. Звертає увагу, що ПК України не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг. Відповідно до норм ПК України постачальник товарів на дату змін (зменшення) податкових зобов`язань повинен скласти розрахунок коригування до відповідної податкової накладної та у невідкладному порядку надати такий розрахунок коригування отримувачу товарів для реєстрації його в ЄРПН. Тобто, при дотриманні постачальником товарів зазначених вимог Кодексу (при відсутності об`єктивних перешкод з надання отримувачу товарів такого розрахунку), отримувач товарів може отримати такий розрахунок коригування вже в день (на дату) його складання. У такій ситуації, якщо вона відбулась, встановлений п. 201.10 ст. 201 ПК України 15-денний термін реєстрації в ЄРПН отримувачем товарів розрахунку коригування почнеться з дати його складання.

Вказує, що ПК України не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування. Тому, з метою недопущення помилок при складанні податкової звітності та уникнення непорозумінь при обрахунку у системі електронного адміністрування ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН (SWinED), доцільно реєстрацію розрахунків коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг здійснювати з урахуванням термінів, визначених п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Таким чином, оскільки представник відповідача вважає прийняте ППР від 12.02.2025 № правомірним та таким, що винесене у відповідності до вимог чинного законодавства, просив у задоволенні позову відмовити.

У відповіді на відзив на позовну заяву від 18.03.2025 представник позивача заперечив проти доводів представника відповідача та підтримав свою позицію, викладену у позовній заяві. Додатково вказав, що пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 № 2102-IX», та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Отже, зміст наведеного дає підстави вважати, що пункт 192.1 статті 192 ПК України визначає підстави та порядок складання РК, натомість пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України уточнюють процедуру реєстрації РК у певний часовий період. Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство. Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.

Посилаючись на позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду в постанові від 12.03.2025 у справі 380/3834/24, представник позивача зазначає, що обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку за загальним правилом 15 календарних днів, а у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ - 18 календарних днів, з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем). Оскільки, стовпчик 7 таблиці акта перевірки з назвою сума податку на додану вартість, грн містить зменшені суму компенсації податку на додану вартість, то для притягнення позивача до відповідальності контролюючий орган зобов`язаний в акті чи в розрахунку до податкового повідомлення-рішення вказати не дату складання ПН/РК, як це було зроблено в стовпчику 3 таблиці, а зазначити дату отримання отримувачем (покупцем), у даному разі позивачем, таких розрахунків коригування. Проте ГУ ДПС у Волинській області під час камеральної перевірки не зазначило інформацію щодо дат отримання розрахунків коригування ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» від постачальників для подальшої реєстрації, що призвело до неправомірності висновків про порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН. ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» надано суду докази, що підтверджують дати отримання таких розрахунків коригування від постачальників товарів/послуг, а саме роздруківки електронних документів (скріншоти екрану комп`ютера) з електронної програми M.E.Doc, якими також підтверджено вчасне подання розрахунків коригування на реєстрацію в ЄРПН, а саме не більше 15 календарних днів з дня їх отримання. Зазначені скріншоти файлів є належними та допустимими доказами, про що неодноразово зазначав Верховний Суд у висновках, викладених в постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а. Таким чином, матеріалами справи підтверджується відсутність порушення граничних термінів реєстрації спірних розрахунків коригування, оскільки терміни їх реєстрації з дня отримання не перевищують 18 календарних днів.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду відзив на адміністративний позов з достатніми доказами, суд не вбачає підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, які беруть участь у справі.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши письмові пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, а також письмові докази, суд встановив такі обставини.

Судом встановлено, що ТзОВ «ЛРЗ «Мотор», зареєстроване як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом діяльності якого згідно коду КВЕД 30.30 є виробництво повітряних і космічних літальних апаратів, супутнього устаткування та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Волинській області як платник податку, .

Посадовими особами ГУ ДПС у Волинській області на підставі підпункту 75.1.1, пункту 75.1 статті 75 розділу II Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу II Податкового кодексу України 20.09.2024 проведено камеральну перевірку позивача щодо дотримання порядку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, про що складно акт №26448/03-20-04-08/8029701 від 20.09.2024 (а. с. 9-10).

На акт перевірки №26448/03-20-04-08/8029701 від 20.09.2024 ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» до ГУ ДПС у Волинській області були подані заперечення №1-61/6163 від 03.10.2024 та додаткові пояснення №1-61/6457 від 16.10.2024.

За результатами розгляду заперечення та додаткових пояснень ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення №4159/12/03-20-04-02-12 від 18.10.2024, яким частково задоволено заперечення ТзОВ «ЛРЗ «Мотор», зокрема в частині реєстрації розрахунків коригування №5 від 08.03.2024 на суму ПДВ - 2555 грн, №2989/26 від 08.03.2024 на суму ПДВ - 650,93 грн, №395 від 27.03.2024 на суму ПДВ - 7942,18 грн, а в іншій частині висновки акту камеральної перевірки №26448/03-20-04-08/08029701 від 20.09.2024 залишено без змін.

За наслідками проведення документальної позапланової виїзної перевірки, ГУ ДПС у Волинській області прийнято податкове повідомлення рішення від 24.10.2024 форми «Н» №8 форми «Н», яким застосовано штраф у сумі 456,35 грн.

Не погоджуючись із зазначеними податковим повідомленням-рішенням, ТзОВ «ЛРЗ «Мотор» була подана скарга від 08.11.2024 №1-61/6975 до Державної податкової служби України (далі - ДПС України).

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 14.01.2025 №1103/6/99-00-06-03-01-06, скасовано податкове повідомлення-рішення від 24.10.2024 №8 в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у сумі 196,40 грн, а в іншій частині залишено без змін, а скаргу частково задоволено.

За результатами розгляду скарги ГУ ДПС у Волинській області було прийнято нове податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2025 форми «Н», яким до позивача застосовано штраф у сумі 259,95 грн.

Позивач, вважаючи винесене податкове повідомлення-рішення протиправним, звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.

Згідно із підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних є реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Підпунктом 16.1.2, 16.1.3 пункту 16.1 статті16 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 п. 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки може бути, серед іншого: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних (абзац 1,2 підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України).

Згідно із пунктом 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Абзацом першим пункту 192.1 статті 192 ПК України передбачено що, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Абзац третій пункту 192.1 статті 192 ПК України визначає, що розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

У відповідності до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

В період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами Податкового кодексу України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.

Щодо застосування розміру штрафних санкцій, передбачених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, суд зазначає наступне.

Так, Законом України від 12.01.2023 №2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» ПК України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08.02.2023) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Тобто, пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ введено відмінні від пункту 201.10 статті 201 ПК України граничні строки реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в Єдиному реєстрі податкових накладних і при цьому законодавцем не указано окремо конкретної календарної дати, з якої пункт 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ підлягає застосуванню.

Таким чином, за загальним правилом положення пункту 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ підлягають застосуванню до тих правовідносин, котрі виникнуть у часі після набрання законної сили нормами Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ (тобто після 08.02.2023) або стосовно тих накладних граничний строк реєстрації яких у Реєстрі не закінчиться перебігом на указану календарну дату.

Згідно з пунктом 90 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відтак, до 07.02.2023 граничні строки реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в Єдиному реєстрі податкових накладних визначалися пунктом 201.10 статті 201 ПК України, а з 08.02.2023 граничні строки реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в Єдиному реєстрі податкових накладних визначаються пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ.

За порушення визначених пунктом 201.10 статті 201 ПК України граничних строків реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягає застосуванню штраф у порядку, визначеному пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, а за порушення, визначених пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ граничних строків реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягає застосуванню штраф у порядку пункту 90 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ.

Згідно з пунктом 11 підрозділу 10 розділу XX «Інші перехідні положення» ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Так, на переконання контролюючого органу позивачем проведено реєстрацію розрахунків коригування №116 від 19.08.2024 та №268 від 31.05.2025 поза межами строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України та п. 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України, а саме 10.05.2024 та 13.09.2024 відповідно.

В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано, що ним не порушено терміни реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, оскільки відповідачем невірно визначено граничну дату реєстрації розрахунків коригування.

Отже, в рамках даної справи є спірним питання початку відліку строків для реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних.

Судом встановлено, що розрахунки коригування позивачу надані постачальниками (продавцями), які складені на позивача, як на отримувача - платника податку, і в них передбачено зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг.

За наведеного вище правового регулювання суд зазначає, що строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються інакше, а ніж інші. Строк для такої реєстрації обраховується від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку постачальниками (продавцями).

Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку за загальним правилом 15 календарних днів, а у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ - 18 календарних днів, з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).

Оскільки, стовпчик 7 таблиці акта перевірки з назвою «сума податку на додану вартість, грн» містить зменшені суму компенсації податку на додану вартість, то для притягнення позивача до відповідальності відповідач зобов`язаний в акті чи в розрахунку до податкового повідомлення-рішення вказати не дату складання ПН/РК, як це було зроблено в стовпчику 3 таблиці, а зазначити дату отримання отримувачем (покупцем), у даному разі позивачем, таких розрахунків коригування.

Проте, відповідач під час камеральної перевірки не зазначив інформацію щодо дат отримання розрахунків коригування позивачем від його постачальників для подальшої реєстрації, що призвело до неправомірності висновків про порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.

В той же час, позивач надав суду докази, що підтверджують дати отримання таких розрахунків коригування від постачальників товарів/послуг, а саме роздруківки електронних документів (скріншоти екрану комп`ютера) з електронної програми M.E.Doc (а. с. 44, 45), якими також підтверджено вчасне подання позивачем розрахунків коригування на реєстрацію в ЄРПН, а саме не більше 15 календарних днів з дня їх отримання.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено відсутність порушення з боку позивача граничних термінів реєстрації спірних розрахунків коригування, оскільки терміни їх реєстрації з дня отримання не перевищують 15 та 18 календарних днів.

Суд повторно звертає увагу на те, що норми Податкового кодексу України чітко встановлюють, що строк, у який повинен здійснити дії платник податків, обчислюється з моменту отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Відтак, судом встановлено, що ТзОВ «ЛРМ «Мотор» не порушено а ні пункту 201.10 статті 201 ПК України, а ні пункту89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України, тому відсутні підстави для притягнення його до відповідальності.

Податковий кодекс України чітко встановлює, що строк, у який повинен здійснити дії платник податків, обчислюється з моменту отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), в той же час, відповідачем ні під час складання акта перевірки, ні в ході розгляду справи не встановлено та не надано доказів отримання покупцем таких розрахунків коригування від постачальників.

В той же час, позивачем дані про час отримання розрахунків коригування від постачальників (продавців) надано разом зі скаргою на податкове повідомлення-рішення до ДПС України, а також разом із позовною заявою до суду, відповідач їх також не спростував.

Суд зауважує, що Податковим кодексом України не передбачено механізму фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику.

Проте, відповідач в даному випадку застосовує підхід до тлумачення норм ПК України, який не відповідає вимогам пункту 4.1.4 статті 4 та пункту 56.21 статті 56 ПК України, та у ситуації правової невизначеності обрав варіант поведінки, який не є вигідним для платника податків.

Зокрема, відповідно до вищенаведених приписів законодавства, розрахунок корегування складається безпосередньо продавцем/постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Тобто, покупець (у цій справі позивач) повністю залежний від дати складання розрахунків коригування продавцем, а тому є справедливим та логічним здійснювати розрахунок строку реєстрації розрахунків коригування з дати його отримання від постачальника, оскільки позивач (покупець) не має впливу на строки складання розрахунків коригування продавцем, відтак притягнення його до відповідальності за порушення строків реєстрації розрахунків коригування, складених іншим суб`єктом є протиправним в силу відсутності його вини у тривалому надісланні таких розрахунків постачальником товарів/послуг.

Одним із ключових положень юридичної визначеності є «якість закону», яка охоплює собою такі характеристики відповідного акта законодавства, як, зокрема, чіткість, точність, недвозначність, зрозумілість, узгодженість, доступність, виконуваність, передбачуваність та послідовність. Ці характеристики стосуються як положень будь-якого акта (норм права, які в ньому містяться), так і взаємозв`язку такого акта з іншими актами законодавства такої ж юридичної сили.

Будь-які обмеження, які накладаються, мають ґрунтуватися на положеннях законодавства. Воно має бути сформульоване з достатньою чіткістю, щоб надати особі можливість визначити, чи буде її поведінка суперечити закону та якими можуть бути вірогідні наслідки порушень. Передбачення у національному законодавстві чітких визначень є істотною умовою для того, щоб закон залишався нескладним для розуміння та застосування, а також для запобігання спробам регулювати діяльність, яка не підлягає регулюванню (рішення ЄСПЛ у справі «Вєренцов проти України» від 11.04.2013).

Оскільки діючим законодавством не врегульований механізм фіксації дати отримання покупцем розрахунків коригування, то застосування податковим органом інших норм щодо реєстрації ПН є протиправним.

Крім того, положеннями пункту 56.21 статті 56 ПК України визначено, що у разі, коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

У постанові Верховного Суду від 10.02.2021 по справі №380/671/20 вказано, що сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду.

Вищенаведеною нормою охоплюються не лише очікування платника почуватися захищеним, а й відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.

Таким чином, оскільки вищенаведені положення ПК України дають підстави стверджувати про існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, а тому слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків.

Щодо того, що додані до позову копії роздруківки електронних документів (скріншоти екрану комп`ютера) електронної програми M.E.Doc є достатніми доказами виконання позивачем його податкових обов`язків, суд зауважує, що відомості з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді «M.E.Doc» є належними та допустимим доказами, з яких можливо ідентифікувати номер, зміст операцій, точну дату та час отримання та реєстрацію спірних розрахунків коригування до податкових накладних.

Аналогічну правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення від 12.02.2025 № є протиправним, а відтак підлягає скасуванню.

Частиною першою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У відповідності до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а отже підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача належить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у сумі 2422,40 грн, сплачений згідно із платіжною інструкцією від 26.02.2025 №33363 (а. с. 7).

Керуючись статтями 243-246, 255, 262, 295 КАС України, на підставі ПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцький ремонтний завод «Мотор» (43006, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Ківерцівська, 3, ) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області від 12.02.2025 №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцький ремонтний завод «Мотор» судовий збір у сумі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський