Справа № 640/9619/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

08 квітня 2025 року 640/9619/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С, розглянувши заяву позивача про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до виконувача обов`язків Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Бутенка Володимира Івановича про визнання протиправним та скасування наказу від 21.05.2019 №129/к-тм,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до виконувача обов`язків Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Бутенка Володимира Івановича (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу від 21.05.2019 №129/к-тм.

Окружним адміністративним судом м. Києва відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Матеріали справи отримані Київським окружним адміністративним судом та відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2024 адміністративну справу№640/9619/19 розподілено судді Колесніковій І.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2024 адміністративну справу прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

04 квітня 2025 року від позивача надійшла заява про відвід судді, в якій заявник просить суд відвести суддю Колеснікову І.С. від розгляду адміністративної справи №640/9619/19.

Заява мотивована порушенням головуючим суддею строків розгляду даної адміністративної справи, які визначені Кодексом адміністративного судочинства України.

Разом з тим, позивачем зазначено, що хоча і не існує доказів в упередженості та зацікавленості судді Колеснікової І.С., проте, на думку заявника існує потенційний конфлікт інтересів.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявленого позивачем відводу, суд зазначає таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, в силу положень частин першої та другої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Крім того, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

Проаналізувавши викладені в заяві позивача про відвід судді доводи, суд дійшов висновку про відсутність визначених Кодексом адміністративного судочинства підстав для відводу судді у даній справі.

В свою чергу, суд вважає за необхідне звернути увагу на висновки викладені Верховним Судом у постанові від 11.10.2006, відповідно до яких зазначено, що суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Згідно частини 3 статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Таким чином, виходячи з аналізу викладених вище обставин, суд зазначає, що відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку доводам про упередженість судді, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними діями судді під час судового розгляду справи є підставою для оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям суду можуть надавати суди вищих інстанції.

Проаналізувавши викладені у заяві доводи, суд доходить висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для задоволення заяви про відвід судді у цій справі. Заява не містить покликання на обставини, що за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають участь судді у розгляді цієї справи відповідно до статті 36 та статті 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заявник повинен був обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді. Доводи ґрунтуються лише на припущеннях і не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді І.С. Колеснікової.

Згідно пункту 12 частини 1 статті 4 КАС України судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, що передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів під час виконання своїх юридичних обов`язків і здійсненні суб`єктивних прав. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права (постанова Верховного Суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 311/2121/19 - провадження № 61-11958св20). Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер. Потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Під час зловживання процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема - відмова у захисті цивільного права та інтересу (постанова Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 318/89/18 - провадження № 61-128св19).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Вирішальне значення матиме можливість вважати сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів (рішення Ради суддів України 22.07.2015 № 72).

Метою запровадження інституту відводу судді є гарантування безсторонності суду, зокрема, запобігання упередженості судді під час розгляду справи.

Коментар до Бангалорських принципів поведінки суддів (п.80) передбачає: суддя має розкрити інформацію із занесенням до протоколу та запропонувати сторонам подати їх міркування у двох ситуаціях. По-перше, якщо суддя сумнівається у наявності спірних підстав для самовідводу. По-друге, якщо незадовго до розгляду справи у суді чи під час судового розгляду несподівано виникає якась проблема. Звертаючись до сторін з проханням подати їх міркування, судді необхідно підкреслити, що він просить у них або їхніх адвокатів не згоди, а допомоги у вирішенні питання про те, чи існують спірні підстави для самовідведення та чи застосовується принцип необхідності у даних обставинах. У разі наявності реальних причин для сумнівів ці сумніви, зазвичай, вирішуються на користь відведення судді (https://rsu.gov.ua/uploads/news/kommentarij-k-bangalorskim-princ-f27fba1cc3.pdf).

Заява позивача не містить обґрунтованих тверджень та доказів щодо обставин, що за об`єктивними критеріями виключали би участь судді у розгляді цієї справи щодо потенційного чи реального конфлікту інтересів та/або прямої чи опосередкованої зацікавленості під час підготовки до розгляду справи №640/9619/19.

Дослідивши зміст заяви, оцінивши наведені позивачем припущення, суд дійшов висновку, що непідтверджені доводи позивача не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, процедур та фактів, що викликають сумнів у незалежності, неупередженості (об`єктивності) судді І.С. Колеснікової під час підготовки до розгляду справи №640/9619/19, у зв`язку з чим, з урахуванням пункту 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України заяву про відвід належить визнати необґрунтованою.

Керуючись статтями 2, 19, 36, 39, 40, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати необґрунтованим відвід судді Київського окружного адміністративного суду І.С. Колеснікової у справі №640/9619/19.

Матеріали адміністративної справи №640/9619/19 передати до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали суду надіслати (видати) учасникам справи (їхнім представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.