Справа № 511/1081/25
Суддя: Бобровська І. В.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1081/25

Номер провадження: 2-а/511/27/25

"08" квітня 2025 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Бобровська І. В. , розглянувши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання противоправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Від представника позивача, адвоката Дворніченко О.О. до суду надійшов вказаний позов, у якому він просить визнати протиправною та скасувати постанову №664 від 15.08.2024 р. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн., а провадження у адміністративній справі закрити.

Також у позовній заяві представник позивача просить поновити строк на звернення до суду з позовом, мотивуючи тим, що постанова виносилась за відсутністю особи в відношенні якої вона прийнята, без наявних на то підстав. Так в постанові вказані недостовірні данні щодо дати народження особи, а саме замість « ІНФОРМАЦІЯ_3 » вказано « ІНФОРМАЦІЯ_4 ». Адреса реєстрації особи також вказано невірно: ОСОБА_1 зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 , а в постанові вказано що за адресою: АДРЕСА_1 . Не вказаний номер паспорта особи, а тільки серія та ким і коли він виданий. Про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 взнав випадково після отримання повідомлення в застосунку Дія про накладення арешту на його рахунки. Виконавче провадження відносно ОСОБА_1 було відкрито 17.09.2024 року Великомихайлівським ВДВС у Роздільнянському районі ПМУ Міністерства юстиції (м. Одеси), але в зв`язку з тим що в постанові були вказані недостовірні данні щодо місця проживання і дати народження особи та відсутній його РНОКПП, державний виконавець до березня 2025 р. не міг не тільки накласти арешт на його кошти, а навіть повідомити ОСОБА_1 щодо відкриття провадження. В зв`язку з цим штраф, накладений постановою, яка оскаржується, в розмірі 17000,00 грн. збільшився в 2 рази і становить зараз разом з виконавчим збором 37700,00 грн. Відтак вважає, що строк на оскарження постанови пропущений з незалежних від позивача причин.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов такого висновку.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст. 286 КУпАП, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана постанова №664 винесена щодо позивача ОСОБА_1 - 15.08.2024 року.

Представник позивача стверджує, що ОСОБА_1 копію оскаржуваної постанови не отримував, про оскаржувану постанову дізнався випадково після отримання повідомлення в застосунку Дія про накладення арешту на його рахунки, однак на підтвердження вище наведених фактів, представником позивача до матеріалів справи не долучено жодного доказу.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, у п.45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії», зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Отже, за практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2019 року по справі №9901/82/19.

Верховний Суд у постанові від 22.12.2022 у справі №360/4485/19 сформував правовий висновок, про те, що «поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами».

Згідно з ч. 6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 ст. 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Також, до зазначеного адміністративного позову не додано квитанції про сплату судового збору.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

УпостановіВеликої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року (опублікована 28.04.2020 року) у справі №543/775/17, Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить 605,60 грн. Відповідно, судовий збір сплачується і за подання апеляційної та касаційної скарг у такій справі незалежно від того, котра зі сторін подає скаргу. Свою позицію суд мотивує таким чином: по-перше, тепер за подання до суду заяв та скарг сплачується судовий збір, а не державне мито, а по-друге, Закон України «Про судовий збір» не передбачає винятків для позову про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Зважаючи на те, що позивачем не сплачено судовий збір, то йому слід сплатити 605,60 грн судового збору на користь держави або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 160 і ст. 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд не вважає наведені позивачем обставини пропуску встановленого строку поважними, а тому у задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку слід відмовити, а позовну заяву - залишити без руху, запропонувавши представнику позивача усунути зазначені недоліки адміністративного позову, а саме вказати інші підстави для поновлення строку та сплатити судовий збір або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. 121, 122, 123, 160, 161, 286 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання противоправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі, якщо не буде усунено недоліки у встановлений термін, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:І. В. Бобровська