Справа № 320/44689/23
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

10 квітня 2025 року м. Київ справа № 320/44689/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Діска А.Б., розглянувши матеріали адміністративного позову Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Військова частина НОМЕР_1 з позовом до ОСОБА_1 в якому просила:

- стягнути ОСОБА_1 на користь Військової частини НОМЕР_1 майнову шкоду у розмірі 8923,91 грн.

Ухвалою суду від 11.12.2023 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

В цій ухвалі зазначено недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення, який у відповідності до ч. 2 ст. 169 КАС України не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

20.12.2023 у комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" Київського окружного адміністративного суду була зареєстрована заява про долучення, яка надійшла від Військової частини НОМЕР_1 . Водночас, вказану заяву не було долучено до матеріалів адміністративного позову, що підтверджується актом від 21.03.2025, згідно якого працівниками канцелярії вказану заяву віднайти не вдалось.

08.04.2025 на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від представника позивача до суду надійшла повторно заява про усунення недоліків позовної заяви з долученням квитанції про сплату судового збору та заява, в якій просить поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду. Вказана заява мотивована тим, що 30.03.2023 військова частина в межах строку позовної давності звернулась до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про стягнення з ОСОБА_1 майнової шкоди у розмірі 8 923,91 грн. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.05.2023 у відкриті провадження за позовом відмовлено у зв`язку з тим, що позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. 20.07.2023 року позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з відповідним позовом. Позивач зазначає, що не вчиняв бездіяльність, а в межах строку позовної давності звертався до органів судової влади з позовною заявою про стягнення майнової шкоди. А тому, вважає, що строк пропущено з поважних причин та просить суд поновити пропущений строк звернення до Київського окружного адміністративного суду.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно із статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Положеннями статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, позивач як суб`єкт владних повноважень має звернутись до адміністративного суду у тримісячний строк з дня виникнення підстав, що дають йому право на пред`явлення визначених законом вимог.

Судом встановлено, що предметом позову є вимога про стягнення майнової шкоди, яку відповідач завдав державі в особі військової частини НОМЕР_1 в якості нестачі матеріальних засобів.

Закон України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» визначає підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 . Під час проходження військової служби відповідач завдав державі в особі військової частини НОМЕР_1 майнову шкоду в розмірі 12899,41 грн. в якості нестачі матеріальних засобів.

Даний факт було встановлено службовим розслідуванням, за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 21 жовтня 2019 року №64.

Крім цього, як зазначає сам позивач, останній з відповідача примусово утримував в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди 22 листопада 2019 року суму у розмірі 2955,00 та 27 листопада 2019 року суму у розмірі 1020,85 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач із вказаним позовом звернувся 20.07.2023, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Суд зазначає, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Водночас статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення з позовом до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31.03.2020 по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

При цьому, з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Представником позивача у заяві про поновлення строку зазначено, що військова частина зверталась в межах строку позовної давності до органів судової влади з позовною заявою про стягнення майнової шкоди, зокрема до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.10.2019 старшого сержанта ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за підпунктом "д" п. 2 (через службову невідповідність) на підставі накладеного командиром військової частини дисциплінарного стягнення (наказ №64 від 21.10.2019). В подальшому з відповідача примусово було утримано в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди 22.11.2019 суму у розмірі 2955,00 та 27.11.2019 суму у розмірі 1020,85 грн.

Отже, позивачу на час звільнення ОСОБА_1 з військової служби було відомо про наявність матеріальних збитків, щодо стягнення яких військова частина звернулась до суду.

Суд, наголошує, що до Васильківського міськрайонного суду Київської області позивач звернувся 30.03.2023, тобто пройшло більше ніж три роки після звільнення відповідача з військової служби, що також свідчить про пропущення позивачем строку звернення до суду. А тому, не може вважатись поважною причиною пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою щодо стягнення з відповідача коштів за завдану шкоду державі у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, а не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб» за шкоду, завдану державі, особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Згідно зі ст.12 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб» у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

З наведеного слідує, що особа притягується до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди. Тобто, вказаною нормою, передбачено строк, протягом якої особа може бути притягнута до відповідальності, тоді як строки звернення до суду щодо відшкодування такої шкоди, зазначеним Законом не встановлені, а встановлені КАС України, а саме абз.2 ч.2 ст.122 цього Кодексу та становлять три місяці з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Таким чином, позивач як суб`єкт владних повноважень має звернутись до адміністративного суду у тримісячний строк з дня виникнення підстав, що дають йому право на пред`явлення визначених законом вимог.

Аналогічні висновки щодо застосування 3-місячного строку звернення до суду у справах щодо стягнення майнової шкоди викладені у постанові Верховного Суду від 24 червня 2021 року по справі № 420/4099/20.

Позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку для звернення до суду не вказуються обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від його волевиявлення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, не надано доказів на підтвердження таких обставин.

Відтак, зазначена позивачем підстава для поновлення строку звернення до суду не може бути визнана судом поважною. Інших умотивованих доводів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку звернення до суду позивач не наводить.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суд, розглянувши доводи поданої представником позивача заяви про поновлення строку звернення до суду, оцінивши надані в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду докази, вважає наведені позивачем причини не поважними.

У зв`язку з ненаданням позивачем доказів про існування поважних причин пропуску строку звернення до суду щодо спірних відносин, підстави, зазначені позивачем у заяві не підтверджується поважність причин пропуску, визнані судом необґрунтованими, а тому суд повертає позивачу позовну заяву з доданими до неї документами.

Разом із тим, суд звертає увагу на те, що у відповідності до ч. 8 ст. 169 КАС України, позивач має право повторного звернення до суду в разі надання доказів поважності причин пропуску такого строку в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з позовною заявою до суду.

Клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду залишити без задоволення.

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Діска А.Б.