Справа № 640/2567/22
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

10 квітня 2025 року Справа №640/2567/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Молочної І.С., розглянувши у письмовому провадженні матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи №1666 о/с від 08 листопада 2021 року,

встановив:

ОСОБА_1 , позивач, звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Національної поліції у м. Києві з вимогами:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві про відсторонення ОСОБА_1 від роботи;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві виплатити ОСОБА_1 невиплачену заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи по день поновлення на роботі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи №1666 о/с від 08 листопада 2021 року, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, на виконання вимог Закону України від 16 липня 2024 року №3863-IX, дана справа передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

11 березня 2025 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду, за результатами якого адміністративна справа №640/2567/22 передана на розгляд судді Молочній І. С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 березня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу №640/2567/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи №1666 о/с від 08 листопада 2021 року. Вирішено ряд процесуальних питань.

24 березня 2025 року представник відповідача звернувся до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку для звернення до суду із адміністративним позовом.

25 березня 2025 року відповідач надав до суду відзив на позовну заяву та докази по справі.

Вивчивши матеріали справи №640/2567/22 судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки із оскаржуваним наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві про відсторонення від роботи №1666 о/с від 08 листопада 2021 року позивач ознайомлений 08 листопада 2021 року, що підтверджується його власноручним підписом.

Проте, із цим адміністративним позовом позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва 18 січня 2022 року (відмітка оператора поштового зв`язку), тобто з порушенням місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого для даної категорії спорів.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду позивачем до позовної заяви не додано. Також не долучено докази поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження у справі. Позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом, та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, ознайомившись із доданими до відзиву на позовну заяву доказами, судом встановлено, що зазначений позивачем власний реєстраційний номер облікової картки платника податків у позовній заяві, а саме: , має розбіжності з реєстраційним номером облікової картки платника податків позивача, який зазначено в матеріалах особової справи позивача, а саме: .

Оскільки в матеріалах справи відсутня копія довідки щодо присвоєння позивачу реєстраційного номера облікової картки платника податків, 31 березня 2025 року судом витребувано у позивача та відповідача належним чином завірену копію довідки щодо присвоєння ОСОБА_1 реєстраційного номера облікової картки платника податків.

01 квітня 2025 року позивач через електронну пошту та через електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», вже з правильним реєстраційним номером облікової картки платника податків НОМЕР_1 , надав до суду дві окремі заяви, до яких долучив копії довідки про присвоєння йому реєстраційного номера облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суд зауважує, що ухвала від 31 березня 2025 року про залишення позовної заяви без руху в електронному вигляді доставлена позивачу на його електронну пошту 31 березня 2025 року о 16:36, та до його електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», вже з правильним реєстраційним номером облікової картки платника податків НОМЕР_1 , 01 квітня 2025 року о 15:45.

Водночас, з метою виконання вимог ухвали суду від 31 березня 2025 року про залишення позовної заяви без руху, клопотання чи заяви про продовження процесуального строку, встановленого судом, або про неможливість виконати ухвалу суду із обґрунтуванням поважних причин, від позивача до суду не надходили.

Правилами частини третьої статті 2 КАС України визначено основні засади (принципи) адміністративного судочинства.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди при розгляді справ, практику Європейського Суду з прав людини, застосовують як джерело права.

Суддя враховує, що обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання («Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» заява №11681/85).

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16 лютого 2017 року (набуло статусу остаточного 16 травня 2017 року). Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 04 жовтня 2001 року; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 01 квітня 2008 року; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

Отже, позивач, звертаючись до суду, повинен усвідомлювати процесуальні права та обов`язки, покладені на нього процесуальним законодавством, та дотримуватись їх. При цьому, ініціюючи позовне провадження на позивача покладено обов`язок виявляти уважність та відповідальність до процесуальних обов`язків, не зловживати ними, що відповідає принципам адміністративного судочинства.

Частиною четвертою статті 18 КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до частини п`ятої статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною сьомою статті 18 КАС України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до частини п`ятої статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відтак, позивачу вручено ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року про залишення позовної заяви без руху в порядку статей 18, 251 КАС України.

Виходячи з приписів статті 120 КАС України строк для усунення позивачем недоліків позовної заяви розпочався 02 квітня 2025 року.

Крім того, Закон України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262-IV (далі Закон №3262-IV) визначає порядок доступу до судових рішень з метою забезпечення відкритості діяльності судів загальної юрисдикції, прогнозованості судових рішень та сприяння однаковому застосуванню законодавства.

Абзацом 1 частини другої статті 2 Закону №3262-IV встановлено, що судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, ухвал господарського суду про надання дозволу органам Антимонопольного комітету України на проведення перевірки суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю та/або вчинення передбачених законодавством про захист економічної конкуренції процесуальних дій у вигляді проведення огляду, накладення арешту, опломбовування (опечатування), вилучення, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

При цьому, судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (частина перша статті 4 Закону №3262-IV).

Отже, Єдиний державний реєстр судових рішень забезпечує відкритий безоплатний та цілодобовий доступ на офіційному веб-порталі судової влади України (http://reestr.court.gov.ua) до внесених до такого реєстру судових рішень.

Ухвалу суду від 31 березня 2025 року про залишення позовної заяви без руху також скеровано до Єдиного державного реєстру судових рішень, у відповідності до положень Закону №3262-IV.

Відтак, судом вжито всіх процесуальних заходів щодо забезпечення повідомлення позивача та його представника про прийняте рішення за поданою ним заявою.

Станом на 10 квітня 2025 року судом не отримано докази на підтвердження усунення позивачем недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху. Також, до суду від позивача не надходило клопотання про продовження встановлених судом строків для усунення недоліків позовної заяви.

Отже, позивачем не усунуто недоліки позовної заяви.

Згідно з резолютивною частиною ухвали суду від 31 березня 2025 року позивач був попереджений судом, що у разі невиконання вимог ухвали позовну заяву буде залишено без розгляду.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Зазначене кореспондується з нормами частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України згідно яких, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Позивач у встановлений строк не виконав вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, недоліки позовної заяви не усунув, тому позовну заяву відповідно до приписів статті 171, 240 КАС України слід залишити без розгляду.

Відповідно до частини третьої статті 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись статтями 160, 161, 171, 240, 243 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи №1666 о/с від 08 листопада 2021 року залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили у строк та у порядку визначеному статтею 256 КАС України, і може бути оскаржена безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.С. Молочна