Справа № 712/10778/24
Суддя: Пироженко (С.А.) С. А.
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/10/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ГАНДЖА В.І.

з участю адвоката ЧАКАЛОВА А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Виконавчого комітету Черкаської міської ради (адреса: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького 36) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне стягнення за № 303 від 28 серпня 2024 року,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася з позовом до відповідача про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне стягнення за № 303 від 28 серпня 2024 року, посилаючись на те, що 28 червня 2024 року представником Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відносно неї було складено Протокол про адміністративне правопорушення Серія ВАБ №998495 від 28.06.2024 року за ч.2 ст.156 КУпАП. Так, в протоколі вказано, що 28.06.2024 року близько 21 год. 41 хв. за адресою: м. Черкаси, вул. Університетська 25 в магазині «Делікат», ОСОБА_2 здійснила продаж алкоголю, а саме пива «Hike», після 21:00 год., чим порушила наказ № 16 Черкаської ОВА від 31.10.2022 року про заборону продажу після 21:00 год., чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП.

28 серпня 2024 року на засіданні адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради відносно позивача винесено Постанову № 303 від 28.08.2024 року про адміністративне стягнення у розмірі 13 600 грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП, згідно якої зазначено, що: « ОСОБА_2 28.06.2024 року близько 21 год. 41 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Університетська 25 в магазині «Делікат» здійснила продаж алкоголю, а саме пива «Hike», після 21:00 год., чим порушила наказ Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2 (протокол ВАБ №998495). Факт зафіксовано 28.06.2024 о 21 год. 41 хв.».

З вказаною постановою виконавчого комітету позивач не погоджується, вважає її такою, що складена з порушенням норм чинного законодавства.

Вказала, що притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконним, оскільки Черкаська ОВА не органом місцевого самоврядування, а від так оскаржувана постанова прийнята не на підставі та не у межах закону. Наказ Черкаської обласної військової адміністрації № 16 від 31.10.2022 року «Про а несення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 № 2» є лише наказом про внесення змін до наказів, а не основним документом. Крім того, адміністративна справа була розглянута у її відсутність, чим порушено її право на надання доказів на спростування обставин викладених в протоколі, порушено право

на захист. Вважає, що постанову винесено без дослідження доказів та встановлення обставин справи, а застосоване адміністративне стягнення не відповідає характеру та тяжкості адміністративного правопорушення.

Просить постанову про адміністративне стягнення скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2024 року провадження у справі відкрито та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.

27.09.2024 року відповідачем подано відзив на адміністративний позов.

Адвокат позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задоволити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні і факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами адміністративного законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що 28 червня 2024 року представником Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відносно неї було складено Протокол про адміністративне правопорушення Серія ВАБ №998495 від 28.06.2024 року за ч.2 ст.156 КУпАП. Так, в протоколі вказано, що 28.06.2024 року близько 21 год. 41 хв. за адресою: м. Черкаси, вул. Університетська 25 в магазині «Делікат», ОСОБА_2 здійснила продаж алкоголю, а саме пива «Hike», після 21:00 год., чим порушила наказ № 16 Черкаської ОВА від 31.10.2022 року про заборону продажу після 21:00 год., чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП.

28 серпня 2024 року на засіданні адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради відносно позивача винесено Постанову № 303 від 28.08.2024 року про адміністративне стягнення у розмірі 13 600 грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП, згідно якої зазначено, що: « ОСОБА_2 28.06.2024 року близько 21 год. 41 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Університетська 25 в магазині «Делікат» здійснила продаж алкоголю, а саме пива «Hike», після 21:00 год., чим порушила наказ Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2 (протокол ВАБ №998495). Факт зафіксовано 28.06.2024 о 21 год. 41 хв.».

Відповідно до ч. 2 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби - тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 9 ст. 15-3 Закону «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

Приписи п. 44-1 ч. 1ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначають, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, встановлення заборони продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений час доби в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

У свою чергу, відповідно до п. 13 ч.1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема, забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

Пунктом 3 Порядку заборони торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в умовах правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1457, передбачено, що заборона торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в межах території, на якій вводиться воєнний стан, запроваджується шляхом видання наказу військовим командуванням разом з військовою адміністрацією (у разі її утворення) з метою забезпечення громадської безпеки і порядку.

У силу положень п. 8 ч.6 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Системний аналіз наведених норм у своєму взаємозв`язку дає підстави для висновку, що наказ начальника військової адміністрації є обов`язковим для виконання на відповідній території та має прирівняну до рішення відповідної ради (рад) юридичну силу. За таких обставин невиконання особою положень наказу начальника військової адміністрації прирівнюється до невиконання рішення органу місцевого самоврядування.

Матеріали справи свідчать, що наказом начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2» внесено зміни до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі», із змінами, внесеними наказами начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.03.2022 №10 та від 06.06.2022 №14, шляхом викладення пункту 1 в такій редакції: « 1. Заборонити з 31.10.2022 на території Черкаської області та в м. Черкаси з 21.00 до 10.00 на період дії воєнного стану торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів, та дезінфекційних засобів).»

Отже, станом на 28 червня 2024 на території міста Черкаси діяла заборона здійснювати реалізацію, зокрема, алкогольних напоїв з 21 години 01 хвилини до 09 годин 59 хвилин. Порушення указаних обмежень тягне за собою відповідальність, передбачену ч. 2 ст. 156 КУпАП.

За таких обставин, посилання позивача на те, що Черкаська ОВА не є органом місцевого самоврядування, а тому притягнення до адміністративної відповідальності за порушення наказів Черкаської ОВА є незаконним, суд критично оцінює.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Тобто після виявлення факту вчинення правопорушення інспектор зобов`язаний зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення, чого в даному випадку не було дотримано.

В контексті обставин даної справи визначальним є наявність достатніх даних та належних доказів, які підтверджують факт вчинення позивачем правопорушення, за яке його притягнуто до відповідальності оскаржуваної постановою.

Отже, в оскаржуваній постанові та протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 28.06.2024 року близько 21 год. 41 хв. за адресою: м. Черкаси, вул. Університетська 25 в магазині «Делікат», ОСОБА_2 здійснила продаж алкоголю, а саме пива «Hike», після 21:00 год. Як доказ вчинення вказаного правопорушення представником відповідача до відзиву на позовну заяву додано копію фіскального чека від 28.06.2024 року. Разом з цим, досліджуючи даний доказ, судом не встановлено зазначення в ньому найменування товару, продаж якого було здійснено. Вказана копія неналежної якості, яка не дозволяє ідентифікувати прізвище касира, який здійснював продаж товару та адресу магазину, в якому було здійснено такий продаж. Оригіналу даного фіскального чеку для дослідження в судовому засіданні представником відповідача суду не надано. В протоколі відсутнє посилання на конкретний фіскальний чек, а відомості про його приєднання до протоколу відсутні. Отже, до протоколу не додано доказів вчинення адміністративного правопорушення.

Крім того, представником відповідача до відзиву також наданою копію протоколу про адміністративне правопорушення від 28.06.2024 року, в якому зазначено, що ОСОБА_2 від підписання протоколу відмовилася. При цьому, позивачем надано також копію протоколу про адміністративне правопорушення (другий примірник протоколу, який вручаються правопорушнику під час його оформлення), в якому відмітка про відмову від підпису відсутня, натомість в графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» міститься пояснення ОСОБА_2 вину не визнала, вказала, що подія відбувалася за місцем мешкання в будинку. Отже, протокол, який міститься в матеріалах про адміністративне правопорушення, та протокол, який вручений ОСОБА_2 відрізняються між собою.

Вказані факти адміністративною комісією під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення не було перевірено.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 278 КпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно ст. 279 КпАП України розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Приписи ст. 280 КпАП України визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

При цьому за правилами ст. 281 КпАП України при розгляді колегіальним органом справи про адміністративне правопорушення ведеться протокол, в якому зазначаються: 1) дата і місце засідання; 2) найменування і склад органу, який розглядає справу; 3) зміст справи, що розглядається; 4) відомості про явку осіб, які беруть участь у справі; 5) пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, їх клопотання і результати їх розгляду; 6) документи і речові докази, досліджені при розгляді справи; 7) відомості про оголошення прийнятої постанови і роз`яснення порядку та строків її оскарження.

Протокол засідання колегіального органу підписується головуючим на засіданні і секретарем цього органу.

Отже, положеннями КпАП України закріплено порядок і процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, окремою стадією якої є, зокрема, розгляд клопотань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її адвоката. У свою чергу законодавець прямо передбачив, що результати розгляду клопотань повинні бути зафіксовані у протоколі засідання колегіального органу з розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1ст. 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи,давати пояснення, подавати докази,заявляти клопотання;при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Указаним правам особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, кореспондує обов`язок органу, який здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення, забезпечити їх дотримання.

Матеріали справи свідчать, що розгляд справи відбувся у відсутність ОСОБА_2 , що позбавило останню можливості надати пояснення та докази на спростування обставин, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КпАП України при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ч. 2ст. 283 КпАП України постанова повинна містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи. У свою чергу, перелік обставин, що підлягають встановленню, визначено уст. 280 КпАП України.

Разом з тим, всупереч наведених нормативних вимог, оскаржувана постанова не містить відомостей про обставини, які в обов`язковому порядку підлягають встановленню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Аналіз змісту постанови від 28.08.2024 №303 не дає підстав стверджувати, що при її прийнятті враховувалися характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан.

Враховуючи викладене, зважаючи на встановлені обставини порушення відповідачем порядку та процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, дослідження доказів, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З огляду на викладене у випадку встановлення у ході розгляду справи адміністративним судом наявності правових підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення суд зобов`язаний закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, на підставі ч. 1 ст. 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 20, 44, 47, 77, 90, 139, 192, 210-211, 241-246, 250, 286 КАС України, ст.ст. 22, 284 КУпАП, суд

В И Р І Ш И В:

Постанову про накладення адміністративного стягнення № 303 від 28.08.2024 року відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 156 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 13 600 грн. скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Стягнути з Виконавчого комітету Черкаської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня його проголошення в порядку визначеному ч. 4 ст. 286 та ст. 297 КАС України.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 09 квітня 2025 року.