Справа № 120/3342/19-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2025-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про прийняття адміністративної справи до провадження

м. Вінниця

10 квітня 2025 р. Справа № 120/3342/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Слободонюка М.В., отримавши на розгляд матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області, Державної казначейської служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області, Державної казначейської служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової шкоди в сумі 12738,20 грн. у вигляді недоотриманої пенсії, завданої законом, що визнаний неконституційним.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 20.12.2019 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Так, постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції від 20.12.2019 - без змін.

Проте постановою Верховного Суду від 20.03.2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2020 та рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 20.12.2019 скасовано, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Автоматизованою системою документообігу суду відповідно до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для нового розгляду справи визначено головуючого суддю Слободонюка М.В.

Перевіривши матеріали адміністративної справи № 120/3342/19, суд дійшов висновку про наявність підстав для її прийняття до свого провадження.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) розглядати справу, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження

З огляду на викладене, беручи до уваги те, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа має ознаки адміністративної справи незначної складності та не належить до категорії тих адміністративних справ, які можуть розглядатися виключно за правилами загального провадження, розгляд цієї справи необхідно здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Положеннями частини 4 статті 9 КАС України визначено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

В даному ж випадку, направляючи цю справу на новий судовий розгляд Верховний Суд у своїй постанові від 20.03.2025 вказав на необхідність з`ясування судом першої інстанції питання належності відповідачів у справі та вирішення питання про залучення до участі у справі співвідповідача.

На виконання цієї вказівки Верховного Суду суд зважає на наступне.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позовні вимоги заявлені позивачем до відповідачів: Держави України в особі Управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області та Державної казначейської служби України. В якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача визначено Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області.

Разом з тим, позивач у своєму позові посилається на неправомірні дії Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, які, на думку позивача, призвели до заподіяння шкоди пов`язаної із недоотриманням пенсії.

З цього приводу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.11.2019 у справі N 242/4741/16-ц сформувала наступні висновки:

"…сам факт стягнення коштів із Державного бюджету України не може бути підставою для обов`язкового залучення до участі у справі відповідачем ДКСУ чи її територіального органу. У разі сприйняття подібного підходу до участі у справах про стягнення коштів, відшкодування шкоди завжди необхідно було б щоразу залучати суб`єкта, який здійснює управління рахунком, на якому розміщені грошові кошти відповідача…

…З урахуванням того, що саме на державу покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне вказати, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого позивач зазначає порушником своїх прав….".

Приписами частини третьої статті 48 КАС України визначено, що у разі, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (частина четверта статті 48 КАС України).

Належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Водночас суд зазначає, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. У такому випадку суд з метою забезпечення захисту порушеного (оспорюваного, невизнаного) права особи повинен замінити неналежного відповідача належним або залучити до участі у справі співвідповідача, однак на це потрібна згода позивача. При цьому, заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Отже визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності, або залучення співвідповідачів.

Таким чином беручи до уваги наведені вище висновки Великої Палати Верховного Суду, сформульовані у постанові від 27.11.2019 у справі N 242/4741/16-ц, а також враховуючи вказівки Верховного Суду, які викладені у постанові від 20.03.2025 у цій справі, суд доходить висновку, що належним відповідачем, який від імені держави у спірних правовідносинах несе обов`язок відшкодування шкоди, завданої неконституційним законом, в разі доведеності її заподіяння, має бути саме Головне управління Пенсійного фонду України, як орган, яким безпосередньо виконувався закон, що визнаний неконституційний, що й призвело до неотримання позивачем частини пенсійних виплат, які він вважає майновою шкодою.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 19.03.2025 у справі N 300/2457/19.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про необхідність залучення до участі в цій справі в якості співвідповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області. У зв`язку з цим дана особа втрачає свій статус третьої особи у цій справі.

Частиною шостою статті 48 КАС України визначено, що після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

У зв`язку із залученням співвідповідача, розгляд цієї справи необхідно розпочати спочатку. Водночас, співвідповідачеві необхідно надати час для подання відзиву на позовну заяву в порядку, визначеному статтею 162 КАС України.

Керуючись статтями 12, 32, 48, 171, 248, 256, 257, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до свого провадження адміністративну справу № 120/3342/19-а за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової шкоди

2. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

3. Залучити до участі у справі в якості співвідповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області (вул. Зодчих, 22, м. Вінниця, 21005, ).

4. Встановити співвідповідачу 15-денний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених ст. 162 КАС України.

5. Встановити позивачеві 3-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України, а співвідповідачеві - 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України.

6. Запропонувати іншим учасникам справи в 15-ти денний термін подати узагальнюючі письмові пояснення по суті спору, в тому числі з урахуванням висновків суду касаційної інстанції за результатами касаційного перегляду цієї справи (за наявності таких).

7. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-сайті судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

8. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович