Справа № 363/860/25
Суддя: Чірков Г. Є.
Дата ухвалення: 2025-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"09" квітня 2025 р. Справа № 363/860/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови,

встановив:

пред`явлену позовну заяву ухвалою суду від 24 лютого 2025 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст.ст. 160 та 161 КАС України і встановлено для усунення недоліків строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію вказаної ухвали позивач отримав 25 березня 2025 року.

Так, статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 210-1 КУпАП, керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Отже, відповідні керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 201-1 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 210-1 КУпАП.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Разом з тим, оригінал документу на підтвердження сплати судового збору суду не подано, а подано його копію.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Встановлено, що позивач звернувся до суду з вказаним позовом 18 лютого 2025 року, в той час, коли оскаржувану постанову ухвалено 13 січня 2025 року, тобто ОСОБА_1 пропущено 10-ти денний строк на звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У той же час, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, позивачем клопотання (заяву) про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з доказами поважності його пропуску суду не подано.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2, 4 і 5 ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте подані позивачем копії додатків до позовної заяви для відповідачки по справі належним чином не завірені.

Враховуючи вказане, позивача мав усунути вказані недоліки позовної заяви, шляхом подання уточненої позовної заяви із зазначенням в позові належного відповідача, за наявності підстав клопотання (заяви) про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з доказами поважності його пропуску, завірених відповідно до вимог ч.ч. 2, 4 і 5 ст. 94 КАС України додатків до позовної заяви для суду та відповідача, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Разом з тим, у встановлений судом строк позовну заяву, яка б відповідала вимогам ст.ст. 160 та 161 КАС України не подано та недоліки не усунуто, що є підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України,

ухвалив:

адміністративну позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачу.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для цього.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя