Справа № 545/712/25
Суддя: Потетій А. Г.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 545/712/25
Провадження № 2-а/545/20/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.04.2025 року суддя Полтавський районний суд Полтавської області Потетій А.Г., розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, про визнання протиправними дій та скасування постанов про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

18.02.2025 року позивач звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправними дій та скасування постанов про адміністративні правопорушення.

Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача позов підтримав прохав задовольнити.

Від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовних вимог без розгляду через пропуск строку звернення до суду, оскільки судом при відкритті провадження строки звернення було поновлено передчасно, справу розглянути у її відсутність.

Зважаючи на те, що сторони висловили свою позицію, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.

На підставі викладеного суд вирішив провести розгляд справи у письмовому провадженні відповідно до вимог ст. 205 КАС України.

Дослідивши письмові докази та інші матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Згідно ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суд, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушення її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Отже, як зазначено позивачем в позовних вимогах, про наявність оскаржуваної постанови від 19.09.2024 року позивачу стало відомо 07.02.2025 року при ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження. До суду представник позивача звернувся лише 18.02.2025 року, тобто з пропуском 10 денного строку на оскарження постанови.

Позивачем приєднано до матеріалів справи заяву на ім`я начальника виконавчої служби щодо ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, проте дана заява не містить вхідного номеру реєстрації, резолюції начальника щодо дозволу на ознайомлення, а тому суд не може її брати до уваги, як доказ, на який посилається позивач, для поновлення пропущених строків звернення до суду.

Як вбачається зі змісту правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 30 вересня 2021 у справі № 320/3307/21, причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Європейський суд з прав людини виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Водночас, навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Також чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Отже, жодних інших обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій ОСОБА_1 не наведено, як і не було надано жодного належного доказу існування будь-яких перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини четвертої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідності до ст.123 ч.3 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження у справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до суду, або якщо підстави, викладені ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оцінивши матеріали справи щодо причин пропуску строку звернення до суду, суд вважає, що викладений в ухвалі від 19.02.2025 року висновок про поновлення строку звернення був передчасним, інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними немає, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду та відповідно задоволення клопотання представника відповідача.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк на оскарження постановивід 19.09.2024 №46972 (серія БАД №533400) та від 19.09.2024 №46980 (серія БАД 538494) про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, та суду не надано достатніх доказів поважності пропуску строку а тому суд не вбачає поважних підстав для його поновлення.

Інші доводи позивача також не спростовуються висновків суду.

А тому, керуючись ст.289 КУпАП, ст.ст. 5, 123, 205 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови від 19.09.2024 №46972 (серія БАД №533400) та від 19.09.2024 №46980 (серія БАД 538494) про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному .

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя: А. Г. Потетій