Справа № 686/9076/25
Суддя: Хараджа Н. В.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 686/9076/25
Провадження № 2-а/686/165/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 квітня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №1526 від 06.02.2025 року,-

ВСТАНОВИЛА :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210-1 КУпАП від 06.02.2025 року №1526. Разом з адміністративним позовом позивач в прохальній частині позову просив поновити строк на звернення до суду за захистом своїх прав, зазначаючи, що про винесення вказаної постанови він дізнався лише 28.03.2025 року, оскільки йому її вручено не було та жодної поштової кореспонденції (повідомлень) про розгляд справи стосовно його та винесення оскаржуваної постанови він не отримував.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України частиною 1 статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Отже, вивчивши подані позивачем матеріали, суд приходить до наступного висновку.

У порядку ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

За правилами адміністративного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 160 КАС України, а також вимогам ст. 161 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 77-1 КУпАП, застосуванню підлягає десятиденний строк звернення до суду з позовом з дня ухвалення відповідної постанови.

Як слідує із поданих позивачем матеріалів, оскаржувану постанову винесено 06 лютого 2025 року, а з адміністративним позовом звернувся до суду 02 квітня 2024 року, тобто поза встановленого чинним законодавством строку для оскарження даного виду рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Втім, за правилами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, на виконання вказаної норми, позивач в прохальній частині адміністративного позову просить поновити строк на звернення до суду за захистом своїх прав, в якій зазначає причиною пропуску строку звернення до суду для оскарження винесеної відносно нього постанови від 06 лютого 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП саме те, що не отримував оскаржувану постанову у встановленому законом порядку після її винесення та дізнався про неї лише 28.03.2025 року, коли отримав її копію у державного виконавця.

На підтвердження вказаного факту додає копію його листа, адресованого начальнику Хмельницького відділу державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з вимогою отримання вказаної постанови, де власноручно зазначено працівником державної виконавчої служби 28.03.2025 року прізвище та підпис працівника, разом з тим, вказаний лист не є належним та допустимим доказом поважності пропуску строку на звернення до суду, оскільки не містить будь-якої інформації щодо дати отримання оскаржуваної постанови.

Будь-яких інших причин пропуску строку на звернення до суду в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено. Відповідних доказів на підтвердження існування обставин, які об`єктивно унеможливили подання ним позовної заяви у визначений законом строк, суду також надано не було.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Розглянувши клопотання про поновлення пропущеного строку, враховуючи відсутність доказів неможливості звернення позивача із даним адміністративним позовом в межах визначених законом строків, суд вважає його не обґрунтованим, а доводи, викладені у ньому безпідставними, тому дійшов до висновку про відмову у поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

А відтак позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст.161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Отож, зважаючи на вищевикладене, дану позовну заяву слід залишити без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169 КАС України, суддя,-

ухвалила:

В поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №1526 від 06.02.2025 року - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа