Справа № 380/20748/24
Суддя: Онишкевич Тарас Володимирович
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/20748/24 пров. № А/857/5411/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Онишкевича Т.В.,

суддів: Сеника Р.П., Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 січня 2025 року у справі № 380/20748/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ БЕРІ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

суддя у І інстанції Потабенко В.А.,

час ухвалення судового рішення не зазначено,

місце ухвалення судового рішенням м. Львів,

дата складення повного тексту рішення 02 січня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ БЕРІ» (далі ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ», позивач) звернулося до суду із адміністративним позовом, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 27.08.2024 № 8716 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ БЕРІ» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ БЕРІ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02 січня 2025 року у справі № 380/20748/24, ухваленим у порядку письмового провадження, такі позовні вимоги задоволено повністю.

При цьому суд першої інстанції виходив із того, що у оспорюваному Рішенні відповідачем не було конкретизовано, у яких саме операціях та з якими контрагентами приймав участь позивач, що ймовірно є ризикованими. Документального підтвердження того, що позивач задіяний у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав.

Отже, оспорюване Рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

У апеляційній скарзі ГУ ДПС просило скасувати вказане рішення суду першої інстанції та у задоволенні позову ТОВ «Вест Бері» відмовити.

Зазначає, що позивач до матеріалів справи не долучив документів та пояснень, які б спростовували інформацію, що стала підставою включення до переліку ризикових. Позивач як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та тонкощів певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових документів, які супроводжують певні операції, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Відтак, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції, і саме на позивача покладено обов`язок спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості шляхом подання до суду документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліків платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У зв`язку із цим Комісією ГУ ДПС прийнято оспорюване Рішення від 27.08.2024 № 8716 у межах своєї компетенції, яке є законними та обґрунтованими.

Позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, так як суд у цьому випадку перебирає на себе функцію контролюючого органу щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідача ГУ ДПС позивач ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» підтримав доводи, викладені у оскаржуваному судовому рішенні, заперечив обґрунтованість апеляційних вимог та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається у порядку письмового провадження.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скаржника, виходячи із такого.

Як безспірно встановлено судом першої інстанції та слідує з матеріалів справи, ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» є юридичною особою, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.02.2016, № запису 0003434. ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» зареєстроване також платником податку на додану вартість з 01.05.2016 (ІПН 98).

Як встановлено з матеріалів справи, позивач здійснює діяльність з реалізації заморожених плодів (ягід) наступних видів: 1) Бузина заморожена (код УКТ ЗЕД 0811 90 95 00); 2) Малина заморожена (код УКТ ЗЕД 0811 20 31 00); 3) Ожина заморожена (код УКТ ЗЕД 0811 20 59 00); 4) Шипшина заморожена (код УКТ ЗЕД 0811 90 95 00); 5) Чорниця заморожена (код УКТ ЗЕД 0811 90 50 00).

ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» отримало в електронному сервісі ДПС «Електронний кабінет платника податків» рішення № 2496 від 25.04.2024 у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

У вказаному вище рішенні зазначено, що товариство відповідає критеріям ризиковості платника податку згідно п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та зазначено коди податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: у податковій звітності платника податку не відображені доходи, нараховані та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам за виконані роботи чи надані послуги; постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок.

З метою виключення підприємства з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, позивачем 23.06.2024 направлено пояснення щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, а саме повідомлення № 2 (вих. № 215 від 20.06.2024) про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. У поясненні було описано діяльність товариства та долучено 64 файли з документами (приблизно 200 документів на 600 сторінках), а саме об`єднану звітність товариства, довідки та акти щодо проведених структурами ДПС перевірок товариства, документи на придбання сировини та документи щодо експорту продукції, опис основних засобів товариства та наявність працівників, які спростовують твердження щодо ризиковості платника податку. Повідомлення було прийнято ДПС 23.06.2024, реєстраційний № .

З урахуванням отриманих від ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» інформації та копій відповідних документів від 23.06.2024 у повідомленні № 2, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 02.07.2024 сформувала рішення № 6955 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку з підстави ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: складські документи (інвентаризаційні описи), акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг), паспорт якості, сертифікат відповідності.

04.07.2024 ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» повторно подало повідомлення № 2 (вих. № 231 від 03.07.2024) про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. До пояснення додатково було долучено інвентаризаційні складські описи, офіційні сертифікати відповідно до ст. 4 виконавчого регламенту комісії ЄС. Повідомлення було прийнято ДПС 04.07.2024, реєстраційний № . Позивач у повідомленні зазначив, що в договорах постачання товарів (ягід) не передбачено оформлення актів приймання-передачі товарів, найменування, сорт та ціна вказується у накладних на товар, перехід права власності на товар відбувається у момент підписання накладної, яка засвідчує момент передачі товарів (ягід). В експортних операціях підтвердженням постачання продукції є СМR з відміткою покупця про отримання продукції, тобто, не передбачено оформлення актів приймання-передачі товарів.

З урахуванням отриманих від ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» інформації та копій відповідних документів від 04.07.2024 у повідомленні № 2, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 11.07.2024 сформувала рішення № 7389 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку з підстави ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: акти приймання передачі товарів (робіт, послуг), рахунки фактури/інвойси.

19.07.2024 ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» подало повідомлення № 3 (вих. № 250 від 19.07.2024) про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. До пояснення додатково було долучено інвойси на реалізовану на експорт продукцію та акти приймання-передачі отриманих транспортних послуг на доставку сировини та перевезення продукції на експорт. Так, у вказаному поясненні зазначалось, що для підтвердження придбання сировини, щодо якої встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, надаються копії прибуткових накладних, товарно-транспортних накладних, договорів з постачальниками сировини, копії платіжних інструкцій щодо оплати за поставлену сировину. Додатково було долучено копії актів надання транспортних послуг при доставці ягоди сторонніми перевізниками та копії платіжних інструкцій щодо оплати за транспортні послуги. Крім того, для підтвердження постачання продукції, щодо якої встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, надавались копії СМR, ВМД, копії банківських виписок щодо отримання оплати за реалізовану продукцію, офіційні сертифікати відповідно до ст. 4 виконавчого регламенту комісії ЄС, які отримано на продукцію товариства. Додатково долучались інвойси на постачання продукції товариства за експортними контрактами а також копії актів надання транспортних послуг при експорті ягоди сторонніми перевізниками та копії платіжних інструкцій щодо оплати за транспортні послуги. Повідомлення було прийнято ДПС 19.07.2024, реєстраційний № .

З урахуванням отриманих від ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» інформації та копій відповідних документів від 19.07.2024 у повідомленні № 3, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 30.07.2024 сформувала рішення № 7855 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку з підстави ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг), рахунки-фактури/інвойси.

16.08.2024 ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» направило повідомлення № 1 (вих. № 277 від 16.08.2024) про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Додатково до документів, які подані 23.06.2024 з повідомленням № 2, 04.07.2024 з повідомленням № 2, а також 19.07.2024 з повідомленням № 3, було долучено наступні документи: рахунки-фактури постачальників сировини та транспортних послуг на доставку сировини та перевезення продукції на експорт. Повідомлення було прийнято ДПС 16.08.2024, реєстраційний № .

З урахуванням отриманих від ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» інформації та копій відповідних документів від 16.08.2024 у повідомленні № 1, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 27.08.2024 сформувала рішення № 8716 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування вказаного рішення відповідач зазначив наступне: комісією регіонального рівня відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів Україні від 11.12.2019 № 1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 16.08.2024 № 1, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, відповідно до коду (кодів) податкової інформації, які є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок; 10 - у податковій звітності платника податку не відображені доходи, нараховані та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам за виконані роботи чи надані послуги.

В рішенні № 8716 від 27.08.2024 також вказано інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: операції з постачання (3 шт) від 01.01.2024 згідно з кодами УКТ ЗЕД , ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, - 40262050; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, - 25.04.2024.

Також відповідачем в рішенні № 8716 від 27.08.2024 зазначено ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: у податковій звітності платника відображені не всі доходи, нараховані та виплачені самозайнятим та/або ФОП за виконані роботи; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків.

10.09.2024 позивач в порядку п. 56.2. ст. 56 Податкового кодексу України надіслав до Державної податкової служби скаргу (вих. №307) на рішення ГУ ДПС у Львівській області (рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника) від 27.08.2024 № 8716.

За результатами розгляду скарги комісією центрального рівня прийнято рішення № 9104 від 13.09.2024 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку без змін з підстави отримання податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність обсягів реалізованого товару до придбаного.

Позивач не погоджується з прийнятим рішенням № 8716 від 27.08.2024 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, оскільки вважає що контролюючим органом було фактично проігноровано всі надання ТзОВ «ВЕСТ БЕРІ» пояснення та надані до них первинні документи. Також контролюючим органом не виконано законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії та порушено встановлену законодавцем певну послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Тому ТзОВ «Вест Бері» звернулося до адміністративного суду з позовом, що розглядається.

При наданні правової оцінки правильності вирішення судом першої інстанції цього публічно-правового спору оскаржуваним рішенням та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Частиною першою статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з приписами частини третьої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до приписів частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регламентовано приписами Податкового кодексу України (далі ПК).

У відповідності до пункту 62.1 статті 62 ПК податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

За приписами пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно із пунктом 201.16 статті 201 ПК реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165).

Вказаним Порядком регламентовано процедуру прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Так, відповідно до пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Як передбачено у пункті 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Приписами пункту 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з положеннями пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд апеляційної інстанції погоджується із твердженням суду першої інстанції про те, що наведені приписи Порядку № 1165 дають підстави для висновку, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість наведені у додатку 1 до Порядку № 1165.

Зокрема, віднесення до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

При цьому суд першої інстанції доречно наголосив на тому, що у затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку № 1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення:

у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

На думку апеляційного суду, безспірним є те, що при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції і форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення.

Водночас слід погодитися із судом першої інстанції у тому, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість і рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому зміст оскаржуваного Рішення відповідача свідчить про те, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТзОВ «Вест Бері» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана від платника податку без зазначення того, яка саме податкова інформація стала підставою для відповідних висновків.

Водночас апеляційний суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржене Рішення.

В силу приписів частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд першої інстанції слушно врахував висновки Верховного Суду, що викладені у постановах від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20, відповідно до яких при вирішенні спорів цієї категорії суди мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскарженого рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

При цьому, аналізуючи оскаржуване Рішення Комісії ГУ ДПС, апеляційним судом встановлено, що таке містить посилання на правові норми, однак не дає можливості з`ясувати, на підставі яких документально підтверджених обставин було зроблено висновок про те, що ТзОВ «Вест Бері» задіяне у проведенні ризикових операцій, а також які документи достатні для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, та не були надані на розгляд позивачем.

Щодо покликань апелянта на ризиковість платника податку у зв`язку з постачанням сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок та у зв`язку з невідображенням у податковій звітності платника податку доходів, нарахованих та виплачених самозайнятим та/або фізичним особам за виконані роботи чи надані послуги, колегія суддів зазначає, що позивачем на спростування такої інформації неодноразово було надано відповідні пояснення та долучено документи передбачені п. 6 Порядку № 1165, які необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, проте надання таких пояснень з долученими до них первинними бухгалтерськими документами жодним чином не відображено в оскаржуваному рішенні та не надано жодної правової оцінки, відповідно контролюючим органом такі пояснення та докази фактично були проігноровані.

З урахуванням наведеного апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що оспорюване Рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а отже є протиправним і підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку обраному судом першої інстанції способу порушеного права ТзОВ «Вест Бері», апеляційний суд зазначає таке.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 п. 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003).

У своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі № 21-1465а15 Верховний Суд України вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відтак, з огляду на визнання протиправним та скасування оспорюваного Рішення Комісії ГУ ДПС у відповідача з`являється об`єктивний обов`язок виключити ТзОВ «Вест Бері» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За приписами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Частиною другою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

Хоча ця справа стосується податкового спору, на переконання апеляційного суду, у ній закладено один з основних принципів забезпечення вирішення спорів у публічно-правовій сфері, зокрема, між суб`єктом приватного права і суб`єктом владних повноважень, який передбачає, що останній зобов`язаний забезпечити доведення в суді правомірності свого рішення, дії або бездіяльності, оскільки, в протилежному випадку, презюмується, що вони є протиправними.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії», № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Одночасно апеляційний суд вважає за можливе врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яку він висловив у справі «Федорченко та Лозенко проти України» (заява № 387/03, 20 вересня 2012 року, п. 53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом», тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Підсумовуючи викладене, на думку апеляційного суду доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи фактичних обставин, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак подану апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог частини 6 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України немає.

Керуючись статтями 241, 243, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 січня 2025 року у справі № 380/20748/24 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Т. В. Онишкевич
судді Р. П. Сеник
Н. М. Судова-Хомюк