Справа № 620/3379/25
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
07 квітня 2025 року м. Чернігів Справа № 620/3379/25
Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Соломко І.І. перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.
Предметом спору є протиправна бездіяльність відповідача, яка полягає у не включенні до довідки про розмір грошового забезпечення позивача з 01.02.2021 по 28.04.2021, всіх його складових, проведення виплат позивачу у період проходження служби з 01.02.2021 по 28.04.2021 у належному розмірі.
Одночасно з позовною заяву позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду в обґрунтування, якого зазначив, що лише після отримання листа від 14.10.2024 дізнався про порушення своїх прав, а тому просив поновити строк звернення до суду.
Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам частини шостої статті 161 КАС України.
Пунктом 18 частини першої розділу І Закону України ''Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин'' від 01.07.2022 за №2352-IX (далі - Закон № 2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, назву та частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:
"Стаття 233. Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".
Предметом спору є протиправна бездіяльність відповідача, яка полягає у не включенні до довідки про розмір грошового забезпечення позивача з 01.02.2021 по 28.04.2021, всіх його складових, проведення виплат позивачу у період проходження служби з 01.02.2021 по 28.04.2021 у належному розмірі.
Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Отже, запровадження на території України карантину є безумовною підставою для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України, на строк дії такого карантину.
Постановою КМУ № 651 від 27.06.2023 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Суд враховує позицію Верховного Суду та Конституційного Суду України, проте зазначає, що строк карантину, що був підставою для продовження строку звернення до суду закінчився 01.07.2023, до суду звернувся 26.03.2025, отже, позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду, встановлений статтею 233 КЗпП України, з урахуванням необмеженого строку звернення до суду до 01.07.2023 (постанова Верховного суду від 28.08.2024 №580/9690/23).
При цьому заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду за період з 02.10.2023 та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску суду не додає.
Посилання позивача на те, що строк звернення до суду потрібно обраховувати з дати відповіді відповідача тобто з 14.10.2024 суд не приймає до уваги, оскільки отримання листа від відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент з якого особа повинна була дізнатися про порушення свої прав (спірна виплата є щомісячним платижем), а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.
Крім того, частиною другою статті 74 КАС України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з положеннями статті 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.
Позивач заявляє позовні вимоги про зобов`язання відповідача підготувати та видати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення за період з 01.02.2021 по 28.04.2021 та провести перерахунок та виплату грошового забезпечення за вказаний період у належному розмірі, проте доказів про проходження служби у відповідача, звернення позивача до відповідача, щодо спірних виплат, відмови у видачі довідки та проведенні спірного перерахунку суду не надає.
Відтак, позивачу слід надати суду докази про проходження служби у відповідача, звернення позивача до відповідача, щодо спірних виплат, відмови у видачі довідки та проведенні спірного перерахунку.
Щодо третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Так, згідно частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.
Частиною четвертою даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Отже, як видно із процитованих норм, позивач має подати відповідне клопотання обґрунтувавши та вказавши підстави необхідності для залучення третьої особи до участі у справі, визначивши статус відповідно до вимог статті 49 КАС України.
Так, позивач в позовній заяві визначає в якості "третьої особи" Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві при цьому, не визначивши її статусу відповідно до статті 49 КАС України (на стороні якого учасника справи) та надавши обґрунтованого клопотання про необхідність залучення такої особи до участі у справі.
Відтак, слід визначити статус третьої особи відповідно до статті 49 КАС України та подати відповідне клопотання обґрунтувавши і вказавши підстави необхідності для залучення третьої особи до участі у справі.
Згідно частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання:
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску, засвідчених належним чином;
- докази про проходження служби у відповідача (наказ про звільнення);
- звернення до відповідача (заява, лист), щодо видачі довідки та проведення спірних виплат;
- відмова відповідача у видачі довідки та проведенні спірного перерахунку та виплати;
- надати обґрунтованого клопотання про залучення третьої особи.
Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -
Позовну заяву залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліку протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду та роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя І.І. Соломко