Справа № 320/32913/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 квітня 2025 року справа №320/32913/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 30.04.2024 №10 про призначення пенсії за віком відповідно до заяви від 22.04.2024 ОСОБА_1 та скасувати його;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 22.04.2024 про призначення пенсії за віком та зарахувати до страхового стажу періоди: роботи з 22.10.1984 по 24.10.1985 за довідкою №51 від 25.03.2024; роботи з 01.06.1993 по 01.09.1995 за довідкою №33 від 14.03.2024; від 03.01.1990 догляду за дитиною до досягнення нею 3-х річного віку згідно зі свідоцтвом про народження ОСОБА_2 .

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивачка зазначила, що спірним рішенням їй було відмовлено у призначенні пенсії за віком відповідно до статті 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" (далі - Закон №1058) з підстав відсутності у неї необхідного страхового стажу.

Позивачка не погоджується з правомірністю прийняття відповідачем спірного рішення, оскільки разом із заявою про призначення пенсію нею було надано відповідачу всі документи, які підтверджують її страховий стаж, достатній для призначення пенсії за віком.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що до страхового стажу позивачки не було зараховано періоди роботи з 22.10.1984 по 24.10.1985 за довідкою від 25.03.2024 №51 та з 01.06.1993 по 01.09.1995 за довідкою від 14.03.2024 №33, оскільки відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, прізвище заявниці " ОСОБА_1 " не відповідає даним " ОСОБА_1 " та період догляду за дитиною, ІНФОРМАЦІЯ_1 , до досягнення нею трирічного віку, оскільки в свідоцтві про народження ім`я матері російською мовою " ОСОБА_2 " не відповідає паспортним даним " ОСОБА_2 ".

Страховий стаж позивачки на момент звернення становив 25 років 1 місяць та 9 днів, що є недостатнім для призначення пенсії за віком.

У зв`язку з цим, відповідач вважає, що спірне рішення прийнято правомірно та обґрунтовано.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливим розглянути та вирішити справу по суті у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянкою України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Новоодеським РВ УМВС України в Миколаївській області 07.09.2000.

Судом встановлено, що позивачка звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області із заявою від 24.04.2024 про призначення пенсії за віком.

До вказаної заяви позивачем були долучені такі документи: паспорт громадянина України - ОСОБА_1 ; свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 05.05.1990; рішення Новоодеського районного суду Миколаївської області від 15.07.2016 у справі №482/961/16-ц; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №39 від 15.03.2024; свідоцтво про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 від 20.05.1990; свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 від 21.01.1964; паспорт громадянина України - ОСОБА_2 ; трудова книжка; довідка про присвоєння ідентифікаційного номера; довідки Приватного акціонерного товариства "Ніконд" від 25.03.2024 вих.№51, від 05.10.2023 вих.№556, від 05.10.2023 вих.№555; довідки Новоодеського ліцею №3 Новоодеської міської ради Миколаївської області від 14.03.2024 вих.№33 та від 24.01.2023 вих.№31; довідка Управління соціально-економічного розвитку територій Миколаївської районного військової адміністрації від 15.11.2023 №0-231/01-23.

Вказані документи за принципом екстериторіальності були передані для розгляду Головному управлінню Пенсійного фонду України у Київській області, яким було прийнято рішення від 30.04.2024 №10 про відмову у призначенні позивачці пенсії за віком з підстав відсутності необхідного страхового стажу.

Так, у спірному рішенні відповідач зазначив, що страховий стаж позивачки становить 25 років 1 місяць та 9 днів.

До страхового стажу не зараховано:

- період роботи за довідкою від 25.03.2024 №51 з 22.10.1984 по 24.10.1985, оскільки відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, прізвище заявниці " ОСОБА_1 " не відповідає даним " ОСОБА_1 ";

- період роботи за довідкою від 14.03.2024 №33 з 01.06.1993 по 01.09.1995, оскільки відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, прізвище заявниці " ОСОБА_1 " не відповідає даним " ОСОБА_1 ";

- період догляду за дитиною, ІНФОРМАЦІЯ_1 , до досягнення нею трирічного віку, оскільки в свідоцтві про народження ім`я матері російською мовою " ОСОБА_2 " не відповідає паспортним даним " ОСОБА_2 ".

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем рішення, позивач звернулася до суду з позовом про визнання його протиправним та скасування та зобов`язання вчинити певні дії, з приводу чого суд зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 22 Конституції України права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними.

Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані.

Статтею 46 Конституції України встановлено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 №1058-IV (далі-Закон №1058, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин) особи мають право на призначення пенсії за віком після досягнення віку 60 років за наявності страхового стажу не менше 15 років по 31 грудня 2017 року.

Починаючи з 1 січня 2018 року право на призначення пенсії за віком після досягнення віку 60 років мають особи за наявності страхового стажу:

з 1 січня 2018 року по 31 грудня 2018 року - не менше 25 років;

з 1 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року - не менше 26 років;

з 1 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року - не менше 27 років;

з 1 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року - не менше 28 років;

з 1 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року - не менше 29 років;

з 1 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року - не менше 30 років;

з 1 січня 2024 року по 31 грудня 2024 року - не менше 31 року;

з 1 січня 2025 року по 31 грудня 2025 року - не менше 32 років;

з 1 січня 2026 року по 31 грудня 2026 року - не менше 33 років;

з 1 січня 2027 року по 31 грудня 2027 року - не менше 34 років;

починаючи з 1 січня 2028 року - не менше 35 років.

З матеріалів справи вбачається, що на момент звернення із заявою про призначення пенсії позивачці виповнилось 60 роки.

Отже, з огляду на положення частини другої статті 26 Закону №1058-IV розмір страхового стажу для призначення позивачці пенсії за віком у 2024 році має становити не менше 31 року.

Згідно з частиною першою статті 24 Закону №1058-IV страховий стаж - період (строк), протягом якого особа підлягає загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню та за який щомісяця сплачені страхові внески в сумі не меншій, ніж мінімальний страховий внесок.

До страхового стажу для обчислення розміру пенсії за віком, з якого обчислюється розмір пенсії по інвалідності або у зв`язку з втратою годувальника, крім наявного страхового стажу, зараховується також на загальних підставах відповідно період з дня встановлення інвалідності до досягнення застрахованою особою віку, передбаченого частиною першою статті 26 цього Закону, та період з дня смерті годувальника до дати, коли годувальник досяг би віку, передбаченого частиною першою статті 26 цього Закону.

Відповідно до частини другої статті 24 Закону №1058-IV страховий стаж обчислюється територіальними органами Пенсійного фонду відповідно до вимог цього Закону за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку, а за періоди до впровадження системи персоніфікованого обліку - на підставі документів та в порядку, визначеному законодавством, що діяло до набрання чинності цим Законом, а також даних, включених на підставі цих документів до реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Частиною третьою статті 24 Закону №1058-IV передбачено, що страховий стаж обчислюється в місяцях. Неповний місяць роботи, якщо застрахована особа підлягала загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню або брала добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, зараховується до страхового стажу як повний місяць за умови, що сума сплачених за цей місяць страхових внесків з урахуванням сум страхових внесків, сплачених виходячи з мінімальної заробітної плати, є не меншою, ніж мінімальний страховий внесок.

Частиною першою статті 11 Закону №1058- IV визначено, що загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню підлягають: особи, які доглядають за дитиною до досягнення нею трирічного віку та відповідно до закону отримують допомогу по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та/або при народженні дитини, при усиновленні дитини.

Частиною першою статті 44 Закону №1058-IV обумовлено, що заява призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.

Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.

Підпунктом 2 пункту 2.1 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженого постановою правління ПФУ від 25 листопада 2005 року №22-1 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин), передбачено, що до заяви про призначення пенсії за віком додаються такі документи: документи про стаж, що визначені Порядком підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсій за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 1993 року № 637 (далі - Порядок підтвердження наявного трудового стажу). За період роботи, починаючи з 01 січня 2004 року, орган, що призначає пенсію, додає довідку з бази даних реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - реєстр застрахованих осіб) за формою згідно з додатком 4 до Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 18 червня 2014 року № 10-1, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 08 липня 2014 року за №785/25562, а у разі необхідності - за формою згідно з додатком 3 до Положення.

Згідно з пункту 4.2 розділу IV Порядку після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.

Частиною п`ятою статті 45 Закону №1058-IV визначено, що документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії.

Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.

Як зазначено вище, відповідач, відмовляючи позивачці у призначенні пенсії за віком, зазначив про незарахування до її страхового стажу періодів роботи з 22.10.1984 по 24.10.1985 за довідкою від 25.03.2024 №51 та з 01.06.1993 по 01.09.1995 за довідкою від 14.03.2024 №33, оскільки відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, прізвище заявниці " ОСОБА_1 " не відповідає даним " ОСОБА_1 ", з приводу чого суд зазначає таке.

Як вбачається з довідки Приватного акціонерного товариства "Ніконд" від 25.03.2024 вих.№51 ОСОБА_1 працювала на Миколаївському заводі конденсаторів (Акціонерному товаристві "Ніконд", ПАТ "Ніконд", ПрАТ "Ніконд") та у Новоодеській філії Миколаївського заводу конденсаторів з 22.10.1984 по 24.10.1985.

Відповідно до довідки Новоодеського ліцею №3 Новоодеської міської ради Миколаївської області від 14.03.2024 вих.№33 ОСОБА_1 працювала на посаді технічного працівника Новоодеської СШ №3 з 01.06.1993 під прізвищем ОСОБА_1 та звільнена з посади з 01.09.1995 під прізвищем ОСОБА_1 .

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №9 від 15.03.2024 у розділі відомості про дружину вказано: прізвище до реєстрації шлюбу - ОСОБА_1 ; прізвище після реєстрації шлюбу - ОСОБА_1 ; власне ім`я, по батькові - ОСОБА_1

На першій сторінці паспорта позивачки вказано її прізвище на українській мові - ОСОБА_1 , а на другій сторінці - на російській мові - ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу від 05.05.1990 серії НОМЕР_2 05.05.1990 між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 було укладено шлюб. Прізвище подружжя після укладення шлюбу ОСОБА_1 .

Суд звертає увагу на те, що вся інформація у вказаному документі заповнена російською мовою, у тому числі і прізвище позивачки.

З вказаного слідує, що у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища вказаного прізвище позивачки саме російською мовою.

Також суд звертає увагу на десяту сторінку паспорта позивачки, яка містить запис про припинення 26.07.2016 між позивачкою та ОСОБА_10 шлюбу на підставі рішення Новоодеського районного суду Миколаївської області від 15.07.2016 №482/961/16-ц. Прізвище після розірвання шлюбу - ОСОБА_1 .

Крім того, відповідач залишив поза увагою той факт, що вказаним витягом підтверджується прізвище позивачки до укладення шлюбу - ОСОБА_1 , інформація про що також міститься інформація в довідках від 25.03.2024 №51 та від 14.03.2024 №33.

З огляду на вказане, суд вважає, що відповідач безпідставно не зарахував до страхового стажу позивачки періоди її роботи з 22.10.1984 по 24.10.1985 на підставі довідки №51 від 25.03.2024 та з 01.06.1993 по 01.09.1995 на підставі довідки №33 від 14.03.2024.

Щодо незарахування відповідачем до страхового стажу періоду догляду за дитиною, ІНФОРМАЦІЯ_1 , до досягнення нею трирічного віку, оскільки в свідоцтві про народження ім`я матері російською мовою " ОСОБА_2 " не відповідає паспортним даним " ОСОБА_2 ", суд зазначає таке.

У свідоцтві про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_5 відомості про її батьків внесені російською мовою.

Так, її матір`ю є ОСОБА_1 .

На другій сторінці паспорта позивачки вказаного її ім`я російською мовою - ОСОБА_2 .

Отже, вказані документи містять розбіжність в частині однієї букви в імені позивачки.

Проте, суд наголошує на тому, що така розбіжність не впливає на зміст таких документів та не ставить під сумнів той факт, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 .

Враховуючи вказане, суд вважає, що відповідач безпідставно не зарахував до страхового стажу позивачки період догляду за дитиною, ІНФОРМАЦІЯ_1 , до досягнення нею трирічного віку.

З огляду на вказане, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 30.04.2024 №10.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 22.04.2024 про призначення пенсії за віком та зарахувати до страхового стажу періоди: роботи з 22.10.1984 по 24.10.1985 за довідкою №51 від 25.03.2024; роботи з 01.06.1993 по 01.09.1995 за довідкою №33 від 14.03.2024; від 03.01.1990 догляду за дитиною до досягнення нею 3-х річного віку згідно зі свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , суд зазначає таке.

Так, згідно з Рекомендацією №R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 №1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Оскільки відповідачем було протиправно відмовлено позивачу у призначенні пенсії за віком, суд вважає, що у даному випадку у відповідача відсутня дискреція як можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.

Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про призначення пенсії за віком відповідно до статті 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", подану 22.04.2024, та прийняти відповідне рішення за результатом такого розгляду, з урахуванням висновків суду.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 30.04.2024 №10 про відмову ОСОБА_1 у призначенні пенсії за віком.

3. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про призначення пенсії за віком відповідно до статті 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", подану 22.04.2024, та прийняти відповідне рішення за результатом такого розгляду, з урахуванням висновків суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.