Справа № 520/31019/24
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

07 квітня 2025 року № 520/31019/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд.3,м. Київ,03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 15.10.2024 №596 Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2433 о/с від 24.10.2024 року;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП з 24.10.2024 року;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 24.10.2024 року;

- стягнути з Відповідача всі суми судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції № 596 від 15.10.2024 "Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" до капрала поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 2433 о/с від 24.10.2024 року "По особовому складу" капрала поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП звільнено зі служби в поліції.

Вказані накази позивач вважає протиправними, в зв`язку з чим звернувся з даним позовом до суду.

Представником відповідача надано відзив на позов в якому вказано, що оскаржувані накази прийняті відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачено діючим законодавством, а тому є законними та обґрунтованими, у задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Розглянувши матеріали справи, вивчивши доводи позову, відзиву на нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що позивач проходив службу в поліції на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП.

30.08.2024 року т.в.о. начальника УПП в Харківській області ДПП Диняком Я.В. направлено доповідну записку вих. №10085/41/14/02-2024 на ім`я т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Білошицького О.Г. за фактом невиходу на службу капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП 29.08.2024 без поважних причин в умовах воєнного стану.

Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції № 1872 від 30.08.2024 призначено службове розслідування, утворено дисциплінарну комісію та відсторонено від виконання службових обов`язків позивача. Відповідно до пункту 5 вказаного наказу на період відсторонення від виконання службових обов`язків капралу поліції ОСОБА_1 необхідно знаходитися на робочому місці у відділі забезпечення діяльності УПП в Харківській області ДПП.

Наказом № 1978 від 12.09.2024 року продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.

За результатами проведеного службового розслідування 25.09.2024 затверджено висновок.

Суд зазначає, що підставою для призначення службового розслідування, стали обставини надходження доповідної записки, відповідно до якої 29.08.2024р. капрал поліції ОСОБА_2 без поважних причин не вийшов на службу.

У зв`язку з відсутністю на службі без поважних причин капрала поліції ОСОБА_1 складено відповідний акт про відсутність на службі від 29.08.2024 № 1863вн/41/14/02-2024.

Так, в висновку службового розслідування та наказі про застосування дисциплінарного стягнення зазначено, що відповідно до наказів Департаменту патрульної поліції від 30.08.2024 № 1872 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" та від 12.09.2024 № 1978 "Про продовження строку проведення службового розслідування" проведено службове розслідування за фактом невиходу на службу капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП) 29.08.2024 без поважних причин в умовах воєнного стану.

Під час службового розслідування встановлено, що капрал поліції ОСОБА_1 , поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП 29.08.2024 та 24.09.2024 був відсутній на службі без поважних причин, про що складено відповідні акти, що свідчить про вчинення - ним дисциплінарного проступку. Дні невиходу на службу капрала поліції ОСОБА_1 29.08.2024 та 24.09.2024 визнано прогулами.

Такими діями капрал поліції ОСОБА_1 порушив вимогу пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі Дисциплінарний статут), підпунктів 1, 10 та 13 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, що виразилося в особистій недисциплінованості, порушенні Присяги працівника поліції щодо дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, підриві авторитету Національної поліції України, що є несумісним з подальшим проходженням служби.

Так, 29.08.2024 о 13.14 за допомогою месенджера "Telegram" на акаунт капрала поліції ОСОБА_3 (номер мобільного телефону, вказаний в акаунті НОМЕР_2 ) капітаном поліції ОСОБА_4 , шляхом направлення повідомлення, сповіщено капрала поліції ОСОБА_3 щодо заступання на службу 29.08.2024 із зазначенням часу проведення шикування перед зміною. На шикування особового складу, яке проводилося за адресою: АДРЕСА_2 :00 капрал поліції ОСОБА_2 не з`явився. О 18.41 капрал поліції ОСОБА_1 написав повідомлення капітану поліції ОСОБА_5 у месенджері "Telegram" з власного акаунту з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 зі змістом про те, що звернувся до лікаря стосовно зубного болю та буде знаходитися за адресою: АДРЕСА_3 . Після 21.00 капітаном поліції ОСОБА_4 сумісно з працівниками відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП (наряд № М-0015 у складі: капітана поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП), здійснено виїзд за адресою проживання капрала поліції ОСОБА_3 , а саме: АДРЕСА_3 , проте двері помешкання ніхто не відчинив. Крім цього, капітаном поліції ОСОБА_4 здійснено телефонний дзвінок капралу поліції ОСОБА_8 на номер мобільного телефону НОМЕР_3 (вказаний номер мобільного телефону капрал поліції ОСОБА_2 надав як свій другий контактний номер), проте останній на дзвінок не відповів.

Зазначені факти також указані в письмовому рапорті капітана поліції ОСОБА_9 , зареєстрованому 29.08.2024 за № 1864вн/41/14/02-2024.

Під час виїзду вдалось опитати сусідів, один з яких повідомив, що останній раз бачив капрала поліції ОСОБА_3 24.08.2024 та начебто у останнього було весілля.

Відповідно, до графіку несення служби особовим складом батальйонів УПП в Харківській області ДПП на серпень 2024 року встановлено, що 29.08.2024 для несення служби в нічну зміну заступив особовий склад батальйону № 1 УПП в Харківській області УПП, проте капрал поліції ОСОБА_2 на службу не з`явився. В результаті чого, 29.08.2024 року о 22.00 капітаном поліції Гнезділовим О. у присутності: капітана поліції ОСОБА_10 , командира роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, майора поліції ОСОБА_11 , старшого інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП, капітана поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП складено акт про відсутність на службі капрала поліції ОСОБА_3 від 29.08.2024 № 1863вн/41/14/02-2024.

Відповідно до розстановки сил та засобів роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП з 19.00 29.08.2024 до 07.00 30.08.2024 встановлено, що у розділі "Незаконно відсутні" зазначено: "відсутній з 29.08.2024, ОСОБА_1 ".

24.09.2024 року капрал поліції ОСОБА_2 без поважних причин не з`явився для несення служби до відділу забезпечення діяльності УПП в Харківській області ДПП, аргументувавши це тим, що вирішив піти до закладу охорони здоров`я з метою здачі аналізів.

24.09.2024 року майором поліції ОСОБА_12 , т.в.о. начальника відділу забезпечення діяльності УПП в Харківській області ДПП у присутності майора поліції ОСОБА_13 та капітана поліції ОСОБА_14 , заступника начальника відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП складено акт про відсутність на службі капрала поліції ОСОБА_1 від 24.09.2024 № 2192вн/41/14/02-2024.

Таким чином, суд приходить до висновку, що фактично підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, стала відсутність ОСОБА_1 на службі без поважних причин 29.08.2024 та 24.09.2024.

Судом встановлено, що у період з 24.08.2024 по 28.08.2024, з 18.09.2024 по 20.09.2024, з 21.09.2024 по 23.09.2024, з 25.09.2024 по 30.09.2024 позивач перебував на лікарняних.

Матеріали службового розслідування містять довідку Комунального некомерційного підприємства "Міська Стоматологічна поліклініка №3" Харківського міської ради та відповідь надану на запит Т.в.о. начальника УПП в Харківській області ДПП, згідно з якою ОСОБА_1 , 2002 р.н. 29.08.2024 звертався до лікаря хірурга.

Крім того, в матеріалах справи наявна виписка поліклініки ДУ ТМО МВС України по Харківській області № 909 із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_1 відповідно до якої 24.09.2024 позивач перебував на огляді у лікарів терапевта та отоларинголога.

Також дисциплінарною комісією встановлено, що наказом УПП в Харківській області ДПП від 23.07.2024 № 77 "Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" капрала поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 596 від 15.10.2024 "Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" до капрала поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 2433 о/с від 24.10.2024 року "По особовому складу" капрала поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП звільнено зі служби в поліції.

Перевіряючи відповідність закону зокрема, та ч.2 ст.2 КАС України юридичних та фактичних мотивів прийняття спірних наказів, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1,2 ч. 1. ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України " від 15.03.2018 р. №2337-VIIІ.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до п. 1 Розділу VІ Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.(п.2)

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.(п.8)

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень визначений ст.19 Дисциплінарного статуту, де, крім іншого, указано, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. (ч.3 ст.19).

Отже для дотримання правила юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого ст.8 Конституції України принципу верховенства права, а також з метою додержання критеріїв законності рішень згідно з ч.2 ст.2 КАС України відповідач повинен був у тексті спірного рішення обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, тощо.

Водночас адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення та чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Вказані висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 620/4545/22.

З урахуванням викладених висновків в цій справі необхідно зазначити, що для вирішення питання про правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення, необхідним є з`ясування його співмірності характеру, обставинам та наслідкам вчиненого проступку.

За наслідками розгляду справи суд вважає, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є неспівмірним та занадто суворим відносно виявленим з його боку порушень.

Таким чином, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.ст.72-77, 90, 211 КАС України, суд прийшов до висновку, що відповідач не довів відповідності рівня тяжкості скоєного проступку рівню обраної міри дисциплінарного покарання при цьому застосував до позивача найсуворіше дисциплінарне стягнення.

У зв`язку з цим, факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача у публічно-правових відносинах у справі проходження публічної служби слід визнати доведеними, з огляду на що, для повного захисту порушених прав позивача суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 15.10.2024 №596 "Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" та наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2433 о/с від 24.10.2024 року та поновити капрала поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП з 24.10.2024 року.

Щодо позовних вимог про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Поняття "грошове забезпечення" і "заробітна плата", які використано у законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому спір щодо виплати грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу охоплюється застосованим у ч. 2 ст. 233 КЗпП України визначенням "законодавство про оплату праці".

Таким чином, зі змісту пункту 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом МВС України №260 від 06.04.2016 року випливає, що поновлений на службі поліцейський має право на грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення до його поновлення на службі уповноваженим керівником органу поліції.

За змістом оскаржених наказів позивача з займаної посади звільнено з 24.10.2024 року, отже період вимушеного прогулу є з 24.10.2024 р. по 07.04.2025 р. (день винесення рішення судом про поновлення позивача на посаді).

Як вбачається з Довідки про доходи № 1952 середньоденне грошове забезпечення позивача становить 458,80 грн.

Загальна тривалість вимушеного прогулу позивача за період з 24.10.2024 р. по 07.04.2025 р. складає 165 календарних дня, а тому сума грошового забезпечення за час вимушеного прогулу складає 75702 грн.

Таким чином, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 371 КАС України, негайно виконуються рішення суду про: поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді слід звернути до негайного виконання.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд.3,м. Київ,03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 15.10.2024 №596 "Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення".

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2433 о/с від 24.10.2024 року "По особовому складу".

Поновити капрала поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП з 24.10.2024 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за період вимушеного прогулу з 24.10.2024 р. по 07.04.2025 р. у розмірі 75702 (сімдесят п`ять тисяч сімсот дві) грн.

Рішення суду в частині поновлення на посаді ОСОБА_1 допустити до негайного виконання.

В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рубан В.В.