Справа № 640/14707/22
Суддя: Черникова А.О.
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2025 року Справа№640/14707/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черникової А.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» (далі-позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі-відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 99/32-00-07-01-03-29 від 30 травня 2022 року про застосування штрафних (фінансових) санкцій на суму 5 100,00 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що податковим органом проведено фактичну перевірку магазину «Сільпо» ТОВ «Сільпо-Фуд» за адресою: м. Львів, вул. Під Дубом, 7Б, за результатами якої складено відповідний акт, яким встановлено порушення Товариством п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме у фіскальних чеках відсутній код УКТ ЗЕД. На підставі цих висновків відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення-рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій на суму 5 100,00 грн.

Позивач не погоджується с винесеним податковим повідомленням-рішенням та зазначає, що у Законі України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не вказано, що код УКТ ЗЕД має міститися в найменуванні товару. Вважає, що ним повністю вірно проведено через РРО розрахункових операцій із використанням режиму попереднього програмування запрограмоване із зазначенням найменування товару-горілка, а саме: «ГО.75ЛьвівськаЮівілей», тобто повністю зазначено найменування підакцизного товару запрограмовано із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД ), найменування товару, ціни товару та обліку його кількості, що підтверджується фіскальним чеком №42/1443/73 від 1 серпня 2020 року та листом начальника ТОВ «Львівський лікеро-горілчаний Торгівельний Дім» та якісного посвідчення № 123422, у зв`язку з чим вважає порушення, яке визначене п. 11 ст. 3 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» відсутнім.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 9 вересня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

27 вересня 2022 року від відповідача надійшов відзив на позов.

7 жовтня 2022 року від позивача надійшла відповідь на відзив.

Відповідно до п. 2 розділу II Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» справу передано на розгляд Донецькому окружному адміністративному суду.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11 лютого 2025 року адміністративну справу № 640/14707/22 прийнято до провадження.

18 лютого 2025 року до суду надійшов відзив на позов.

У відзиві на позов, відповідач не погодився із доводами наведеними в позові, вважає їх необґрунтованими та такими, що суперечать нормам діючого законодавства виходячи з наступного.

Згідно акту від 28 квітня 2022 року № 2788/13/01/РРО/40720198 перевіркою встановлено порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій (далі РРО) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі Закон №265), а саме: проведення розрахункової операції, без використання режиму попереднього програмування найменування підакцизного товару, а-саме відсутнє найменування товарів. Так, платником податків була проведена розрахункова операція через РРО з продажу горілки «Львівська ювілейна» вартістю 189,00 грн без відображення у фіскальному чеку від 1 серпня 2020 року № 42/143/73 найменування підакцизного товару, а саме: «горілка» та пиво «Corn Krw» вартістю 29,99 грн без відображення у фіскальному чеку від 01.08.2020 № 42/143/114 найменування підакцизного товару, а саме: «пиво».

За результатами розгляду акту перевірки Східним МУ ДПС по роботі з ВПП винесено ППР від 30.05.2022 № 99/32-00-07-01-03-29 у сумі 5 100,00 грн, згідно з яким до ТОВ «Сільпо-Фуд» застосована штрафна санкція на суму 5 100 грн (17 грн. х 300) за проведення розрахункових операцій через РРО та/або програмних РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Ухвалою суду від 7 квітня 2025 року відповідачу відмовлено у клопотанні про розгляд справи у загальному позовному провадженні.

Суд вважає за необхідне зазначити, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією російської федерації в Україні введено воєнний стан із 5 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженими відповідними законами, дія воєнного стану неодноразово продовжувалась та станом на час розгляду справи в Україні продовжує діяти воєнний стан.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд», зареєстрований за місцезнаходженням: 02090, м. Київ, вул. Бутлерова, буд. 1; .

Відповідач, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, зареєстрований за місцезнаходженням: 49600, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр-т. Поля Олександра, буд. 57; .

Головним управлінням ДПС у Львівській області було проведено фактичну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» (початок 20.04.2022 о 14-20) за адресою: м. Львів, вул. Під Дубом, 7-Б, за результатами якої складний Акт (довідка) фактичної перевірки від 20 квітня 2022 року (далі Акт).

Вказаним Актом установлено порушення п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме проведення розрахункової операції, без використання режиму попереднього програмування найменування підакцизного товару, а-саме відсутнє найменування товарів.

Так, платником податків була проведена розрахункова операція через РРО з продажу горілки «Львівська ювілейна» вартістю 189,00 грн без відображення у фіскальному чеку від 01.08.2020 року № 42/143/73 найменування підакцизного товару, а саме: «горілка» та пиво «Corn Krw» вартістю 29,99 грн без відображення у фіскальному чеку від 01.08.2020 № 42/143/114 найменування підакцизного товару, а саме: «пиво». Акт позивачем підписано із зазначенням незгоди із вказаним актом.

За результатами розгляду Акту перевірки, Східним МУ ДПС по роботі з ВПП винесено податкове повідомлення-рішення від 30 травня 2022 року № 99/32-00-07-01-03-29 у сумі 5100,00 грн, згідно з яким до ТОВ «Сільпо-Фуд» застосована штрафна санкція на суму 5100 грн. (17 грн. х 300) за проведення розрахункових операцій через РРО та/або програмних РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

13 червня 2022 року до Державної податкової служби в порядку адміністративної процедури оскарження зі скаргою на вищезазначене податкове повідомлення-рішення звернувся позивач, в якому зазначив незгоду із доводами контролюючого органу. Просив скасувати висновки акту перевірки від 20 квітня 2022 року та податкове повідомлення-рішення, зазначивши, що оскільки всі РРО у магазині, що перевірявся використовуються у режимі програмування із зазначенням коду УКТ ЗЕД, містять найменування товарів, цін та обліку їх кількості. У електронних копіях розрахункових документів, які містяться на контрольних стрічках РРО наявна інформація щодо кодів УКТ ЗЕД, а тому порушення п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» відсутнє.

12 серпня 2022 року позивачем отримане рішення від 9 серпня 2022 року вих. №8861/6/99-00-06-03-01-06 Державної податкової служби України про результати розгляду скарги, яким податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платникам податків залишено без змін, а скаргу ТОВ «Сільпо-Фуд» без задоволення.

Не погодившись із рішенням відповідача, ТОВ «Сільпо-Фуд» звернулось до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, права та обов`язки платників податків, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (п. 75.1.3 ст. 75 ПК України).

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначені Законом України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265/95-ВР).

Згідно пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу, зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Пунктом 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР визначено, зокрема, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі трьохста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорїї згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Пунктом 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13), визначено, що обов`язковими реквізитами фіскального касового чеку на товари (послуги), є:найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери "ПН" (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери "ІД" (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 11); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 12); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 13); вид операції (рядок 14); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери "ЕПЗ" (рядок 15); напис "ПЛАТІЖНА СИСТЕМА" (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис "Касир" (рядок 17); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи "Касир" та "Держатель ЕПЗ" (рядок 18); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 19); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово "СУМА" або "УСЬОГО" (рядок 20); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери "ПДВ" (рядок 21); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті "Акцизний податок" його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 23); до сплати (рядок 24); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 25); QR-код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 26); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 27), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 28); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ЗН". Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 29); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН" або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН ПРРО" (рядок 30); напис "ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК" та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 31).

За відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу І Положення № 13).

Таким чином, у разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовується відповідальність у виді фінансових санкцій.

Так, відповідачем встановлено порушення проведення розрахункової операції з продажу підакцизного товару «пиво» та «горілка» з роздрукуванням та видачою фіскального чека, в якому не зазначено найменування підакцизного товару, чим порушено вимоги п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Як зазначено позивачем та не заперечено відповідачем, що фіскальний чек, який був виданий під час проведення розрахункової операції містить найменування товару зі скороченням, однак таке зазначення назви у фіскальному чеку дозволяє ідентифікувати товар, який реалізується, що спростовує висновки перевіряючих про не зазначення у фіскальному чеку найменування підакцизного товару, зокрема найменування товару.

Водночас перевіркою встановлено порушення позивачем режиму попереднього програмування, а саме відсутнє найменування підакцизного товару, тобто спірним у даному випадку є не зазначення коректного назви товару, а не ідентифікація проданого товару за категорії товару.

Разом з цим, суд зазначає, що наказом Міністерства фінансів України № 13 від 21.01.2016 «Про затвердження Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів», Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), який видано з метою виконання вимог Податкового кодексу України, п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та удосконалення нормативно-правових актів, пов`язаних із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій, визначено термін назва товару (послуги), як слово, поєднання слів або слова та цифрового коду, які відображають споживчі ознаки товару (послуги) та однозначно ідентифікують товар чи послугу в документообігу СГ.

Отже, норми Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не містять взагалі вимог для ототожнення назви товару в чеку класифікатору товарів по УКТ ЗЕД.

Пунктом 7 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» передбачена відповідальність у розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян за проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.

Тобто відповідальність, відповідно до вказаної статті Закону передбачена саме за проведення розрахункових операцій взагалі без використання режиму попереднього програмування.

Верховний Суд в постанові від 02.02.2023 № 500/6845/21 сформулював правовий висновок, відповідно до якого за змістом норм Положення № 13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення № 13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.08.2022 у справі № 640/18441/20.

Відповідно до фіскального чеку № 42/143/73 від 01.08.2020, в якому повністю вірно із використанням режиму попереднього програмування запрограмовано із зазначенням найменування товару- горілка, а саме: «ГО.75ЛьвівськаЮвілей».

У відповідно до листа постачальника - ТОВ «Львівський лікеро-горілчаний Торговий Дім» зазначено, що в артикул 391707 «Горілка» згідно поданих замовлень є значенням типу товару, назва товару - «Львівська ювілейна 0.75 л» згідно якісного посвідчення.

Отже, Товариство в даному випадку повністю вірно провело через РРО розрахункових операцій із використанням режиму попереднього програмування запрограмовано із зазначенням найменування товару - горілка, а саме: «ГО.75ЛьвівськаЮвілей».

Згідно фіскального чеку № 42/143/114 від 01.08.2020, в якому із використанням режиму попереднього програмування запрограмовано із зазначенням найменування товару-пиво, а саме: «ПО.25СоrnКrwhОрН/0ЗБ». Відповідно до артикулу 816756 «Пиво» є значенням типу товару, назва товару - «ПО.25СоrnКrwhОрН/0ЗБ».

Як встановлено судом, позивач виконав попереднє програмування найменування товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

В контексті наведеного суд наголошує, що можливість застосування до платника відповідальності виключно у разі проведення ним розрахункової операції через РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

При цьому, вказані норми не передбачають можливості застосування контролюючим органом відповідальності до платника податків внаслідок використання останнім при реалізації товару режиму програмування найменування такого підакцизного товару із не зазначенням найменування.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що у відповідача були відсутні підстави для винесення оскаржуваного податкового повідомлень-рішення та притягнення позивача до відповідальності, адже в його діях відсутнє порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Частиною першою статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір у розмірі 2 481,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 30 серпня 2022 року № 7818879.

З огляду на задоволення позову та враховуючи приписи статті 139 КАС України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення на користь позивача судового збору, сплаченого за подання позовної заяви у розмірі 2481,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 3, 5-9, 12, 15, 18, 19, 22, 25, 32, 72, 76, 77, 79, 94, 139, 241-243, 245, 246, 263, 295, 297, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» (місцезнаходження: 02090, місто Київ, вул. Бутлерова, буд. 1, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: 49600, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр-т. Поля Олександра, буд. 57; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 99/32-00-07-01-03-29 від 30 травня 2022 року про застосування штрафних (фінансових) санкцій на суму 5 100,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Шостого апеляційного адміністративного суду відповідно до п. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року № 2825-IX.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.О.Черникова