Справа № 686/2994/25
Суддя: Карплюк О. І.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 686/2994/25
Провадження № 2-а/686/83/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 квітня 2025 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючого - судді Карплюка О.І.

при секретарі судового засідання Созанської Л.В.

з участю представника позивача Косюка Р.М.

та представника відповідача Вельможко К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

встановив:

Постановою головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Мазур Ю.В. від 17 січня 2025 року №3/2025/02-2-02 визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 96 ч. 5 КпАП України та накладено на нею адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. за те, що вона не надала інформацію та документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання, а також відповідних доказів, що проведена реконструкція, а саме: надбудова другого поверху на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0096, не є самочинним будівництвом, чим допустила порушення вимог ст. ст. 34 ч. 1 п. 1, ст. 35 ч. 2, 36 ч. 1 абз. 1 та ч. 2 абз. 1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466.

Не погоджуючись із вказаною постановою, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України про її скасування, посилаючись на те, що нею було повідомлено відповідача про початок виконання будівельних робіт. Також зазначає, що її про проведення даної перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності належним чином повідомлено не було, що тягне за собою порушення вимог ст. 268 КУпАП.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечує, посилаючись на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні даного правопорушення.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Так, відповідно до вимог ст. 34 ч. 1 п. 1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог ст. 35 ч. 2 цього Закону виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до вимог ст. 36 ч. 1 абз. 1 та ч. 2 абз. 1 цього Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до вимог п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України Про оцінку впливу на довкілля.

Відповідно до вимог п. п. 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» вирішено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 Про введення воєнного стану в Україні. За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України Про центральні органи виконавчої влади систему центральних органів виконавчої влади складають міністерства України (далі - міністерства) та інші центральні органи виконавчої влади. Система центральних органів виконавчої влади є складовою системи органів виконавчої влади, вищим органом якої є Кабінет Міністрів України. Міністерства забезпечують формування та реалізують державну політику в одній чи декількох сферах, інші центральні органи виконавчої влади виконують окремі функції з реалізації державної політики. Повноваження міністерств, інших центральних органів виконавчої влади поширюються на всю територію держави.

Відповідно до вимог ст. 2 цього Закону діяльність міністерств та інших центральних органів виконавчої влади ґрунтується на принципах верховенства права, забезпечення дотримання прав і свобод людини і громадянина, безперервності, законності, забезпечення єдності державної політики, відкритості та прозорості, відповідальності. Міністерства діють за принципом єдиноначальності. Інші центральні органи виконавчої влади діють за принципом єдиноначальності, якщо інше не передбачено законом. Підприємства, установи та організації, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, не можуть здійснювати владні повноваження, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до вимог ст. 77 ч. ч. 1, 2 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Як з`ясовано судом, рішення про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва, яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :03:003:0096 за адресою: м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-А, було прийнято комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності Державної інспекції архітектури та містобудування України від 23 липня 2024 року.

Однак, таких підстав для проведення позапланової перевірки вказаного об`єкта будівництва суд не вбачає. Крім того, в постанові, що оскаржується, зазначена адреса: м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-Б.

Відповідно до вимог ст. 268 ч. 1 КУпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1 279-8 цього Кодексу.

Як з`ясовано судом, ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва, яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :03:003:0096, належним чином повідомлено не було.

Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24 грудня 2019 року, справа №822/716/16).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21 травня 2020 року, справа №208/6557/16-а).

На необхідності залучення саме суб`єкта містобудівної діяльності, який перевіряється, до участі у проведенні перевірки наголошено в постанові Верховного Суду від 17 липня 2019 року у справі №822/714/16,

Таким чином, посадовими особами відповідача проведено перевірку за відсутності належного представника суб`єкта містобудування і це є порушенням порядку проведення перевірки, оскільки ОСОБА_1 була позбавлена можливості надати відповідачу відповідну документацію та тим самим спростувати виявлені порушення.

За таких умов акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі №210/3059/17, від 17 липня 2019 у справі №822/714/16, від 8 серпня 2019 року у справі №822/712/16, від 8 листопада 2019 року у справі №400/2866/18, від 14 листопада 2019 року у справі №822/680/16.

Відповідно до вимог ст. 277-2 ч. 2 КУпАП України повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Однак, суду відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які вказували на вручення ОСОБА_1 повістки.

Крім того, 28 грудня 2023 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Рябчинському І.М. подано повідомлення про початок будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . А 9 вересня 2024 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Ільчук Д.Ю. подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за цією ж адресою.

Оцінюючи встановлене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 9, 19, 242-246, 286 ч. 3 п. 3 КАС України, суд

постановив:

Позов задовольнити.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Мазур Юлії Василівни від 17 січня 2025 року №3/2025/02-2-02 про накладення на ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. скасувати.

Провадження в справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96 ч. 5 КпАП України, закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного судупротягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя:

07.04.2025