Справа № 591/2961/25
Суддя: Ніколаєнко О. О.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/2961/25 Провадження № 2-а/591/169/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2025 року

Суддя Зарічного районного суду м.Суми Ніколаєнко О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просить суд скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 за № Х01/25-432 від 30.01.2025 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17000, 00 грн. за ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем додано клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", у зв`язку з тим, що він є учасником бойових дій .

При вирішенні питання звільнення позивача від сплати судового збору, суд зазначає таке:

Відповідно до п. 13 ча. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Однак, зазначена норма не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

При вирішенні питання щодо сплати судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Зазначена позиція узгоджується з постановами Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19 та від 12.02.2020 року у справі № 545/1149/17.

Статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Учасниками бойових дій є особи, які брали участь у виконанні бойових завдань по захисту Батьківщини у складі військових підрозділів, з`єднань, об`єднань всіх видів і родів військ Збройних Сил діючої армії (флоту), у партизанських загонах і підпіллі та інших формуваннях як у воєнний, так і у мирний час (ст. 5 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту").

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

При цьому ч. 2 ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

У постанові Верховного Суду від 31.07.2024 у справі № 640/20463/20 викладено висновок про те, що "аналіз п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" у сукупності з положеннями ч. 2 ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" дає підстави для висновку, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з реалізацією їхнього правового статусу. Встановлені Законом України "Про судовий збір" положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин".

Отже, сама по собі наявність у особи статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору в усіх категоріях спорів.

Позивач просить скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП, разом з тим, вказана справа не стосується захисту прав позивача, як учасника бойових дій, а інші підстави звільнення від сплати судового збору заявником не вказано. З огляду на вказане, зазначена позивачем підстава для звільнення від сплати судового збору є необґрунтованою.

За правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду №543/775/17 від 18 березня 2020 року, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також зазначеною постановою Великої Палати Верховного Суду, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, визначено, що він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028 гривні.

Таким чином, при зверненні до суду з зазначеним позовом підлягає сплаті судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Реквізити по сплаті судового збору: р/р UA0018540; отримувач ГУК Сум.обл/Сумська МТГ/Зарічний райсуд/22030101; код за ЄДРПОУ- 37970404; найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація, 050). Призначення платежу: «Судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Зарічний районний суд м. Суми».

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, вона винесена ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому є доцільним залучити цю особу до участі у справі.

Одночасно з позовом позивачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження постанови. Клопотання мотивує тим, що отримав оскаржувану постанову 11 березня 2025 року за місцем проживання поштою, тому вважає, що строк на подачу позову пропущений з поважних причин та підлягає поновленню.

Згідно із статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для звернення до суду із даним позовом є незгода позивача із постановою від 30.01.2025 року про накладення на нього адміністративного стягнення.

Адміністративний позов подано до суду 21 березня 2025 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

На переконання суду, наведені у клопотанні обставини не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з позовом. На оскаржуваній постанові мається відмітка, що 31 січня 2025 року постанова направлена позивачу поштою. Доказів на підтвердження отримання постанови саме 11.03.2025 не надано.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для поновлення строку звернення до суду з позовом за поданим клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи визнання судом неповажними зазначених у клопотанні про поновлення строку підстав, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Позивачу пропонується у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви:

-подати докази сплати судового збору у розмірі 605 грн. 60 коп. або докази звільнення від сплати судового збору відповідно до закону,

-уточнити суб`єктний склад осіб, що беруть участь у справі,

-вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду з позовом, або надати докази на підтвердження повідомлених обставин (конверт у якому була надіслана оскаржувана постанова з відбиткою поштового штемпеля, тощо)

Керуючись ст. 123, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху, надавши строк десять днів з дня вручення позивачу ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Ніколаєнко