Справа № 240/22974/24
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 року м. Житомир справа № 240/22974/24

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" до Івано-Франківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" (далі - ТОВ "Житомирська торгова компанія") із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000053/2 від 24.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000132;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000052/2 від 24.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000131;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000055/2 від 28.10.2024, та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000134;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000054/2 від 28.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000133;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000056/2 від 29.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000135;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000057/2 від 01.11.2024 та картку відмов в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА206080/2024/000137.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення відповідача про коригування митної вартості безпідставне, оскільки не доведено правомірність застосування резервного методу при визначенні митної вартості, а зазначені в рішенні митниці причини не є належним доказом неправильного визначення митної вартості декларантом за ціною договору. Заявлена позивачем митна вартість є реальною, підтвердженою належними доказами та не спростована відповідачем. Відтак, на думку позивача, у Івано-Франівської митниці не було достатніх правових підстав для коригування митної вартості товару. (шин).

Ухвалою суду від 28.11.2024, судом відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Призначено підготовче засідання у справі на 18.12.2024.

18.12.2024 підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку із неявкою сторін та було відкладене на 15.01.2025.

19.12.2024 до суду надійшов відзив на позов від представника Івано-Франківської митниці, в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказав, що згідно з частиною 4 статті 320 МКУ форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункті 2 частини 1 статті 320 МКУ, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Під час здійснення процедур митного контролю програмно-інформаційним модулем автоматичною системою аналізу і управління ризиками (АСАУР) за митними деклараціями №24UA90U4, №24UA02U9, №24UA80U7, №24UA71U1, №24UA29U9, №24UA17U4 спрацювали ризики щодо можливого заниження митної вартості товарів за кодами: по товарах можливе заниження митної вартості товару відповідно здійснити перевірку правильності визначення митної вартості. Відповідач зазначає, що проформа-інвойс на підставі якої повинно була здійснена передоплата за товар до митного оформлення декларантом не подавалась, а платіжні інструкції № 85 від 05.08.2024, № 42 від 14.05.2024 містять розбіжності щодо суми, призначення платежу, документів на підставі яких здійснено оплату. На вимогу митного органу для підтвердження митної вартості товару декларантом, зокрема не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату. Також, декларантом не подано до митного оформлення письмових документів, які би підтверджували заявлену вартість транспортних витрат. На думку відповідача, митним органом правомірно прийняті оскаржувані рішення відповідно до норм митного законодавства, підстави для їх скасування відсутні.

15.01.2025 у зв`язку із перебуванням головуючої судді у відпустці підготовче засідання відкладене на 29.01.2025.

29.01.2025 підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку із неявкою сторін та було відкладене на 05.02.2025.

05.02.2025 підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку із неявкою сторін та було відкладене на 12.02.2025.

05.02.2025 представник позивача подав до суду заяву про розгляд підготовчого засідання без його участі.

Ухвалою суду від 05.02.2025 наступне підготовче засідання в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" до Івано-Франківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови призначено на 12.02.2025, визнано явку представника відповідача обов`язковою.

12.02.2025 протокольною ухвалою суд закрив підготовче засідання та призначив розгляд справи по суті на 12.03.2025.

12.03.2025 суд в судовому засіданні, заслухавши думку сторін, протокольною ухвалою перейшов до подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

22.12.2023 між GUANGRAO KAICHI TRADING CO., LTD (продавець), належним чином зареєстроване відповідно до законодавства Китаю за адресою: DAOZHUANG TOWN GUANGRAO DONGYING SHANDONG CHINA_China в особі LI HONGTAO та Товариством з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія», код ЄДРПОУ № 43672760, укладено контракт №2212/2023.

Пунктом 1.1. контракту вказано, що продавець продасть та здійснить поставку, а покупець купить та оплатить на умовах та в строки, визначені даним контрактом та додатками до нього, Шини автомобільні (нові), яке надалі іменується "Шини автомобільні (нові)", перелік якого визначений в специфікаціях до цього контракту, що є невід`ємними частинами цього контракту. Сторони узгодили, що поставки здійснюються окремими партіями і на кожну поставку сторони підписують відповідну специфікацію, яка є невід`ємною частиною цього контракту.

Пунктом 1.2 контракту передбачено, що найменування, номенклатура, ціна та кількість шини автомобільні (нові), умови та особливості поставки та оплати встановлюються сторонами у відповідній специфікації на кожну окрему поставку.

Між сторонами контракту № 2212/2023 від 22.12.2023 укладено доповнення до контракту - специфікацію № 4 від 06.05.2024, на підставі якої сторонами визначено найменування товару:

1) Шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS268, Розмір: 8,25R20-16PR, Індекс навантаження: 139/137, Індекс швидкості: К, Рік виробництва: 2024, Стан: нова, Країна походження: Китай), обсяг замовлення товару шини визначена у кількості 608 штук за ціною 83,00 доларів США на загальну суму 50464,00 доларів США;

2) Шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, Індекс швидкості: К, Рік виробництва: 2024, Стан: нова, Країна походження: Китай), обсяг замовлення товару шини визначена у кількості 954 штук за ціною 134,00 доларів США на загальну суму 127836,00 доларів США;

3) Шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS205, Розмір: 275/70R22,5 -16PR, Індекс навантаження: 148/145, Індекс швидкості: М, Рік виробництва: 2024, Стан: нова, Країна походження: Китай), обсяг замовлення товару шини визначена у кількості 87 штук за ціною 104,00 доларів США на загальну суму 9048,00 доларів США.

Отже, відповідно до специфікації № 4 від 06.05.2024 загальна кількість товару 1666 шт, загальна вартість 187 348,00 доларів США.

Поставка шин в кількості 1666 шт. розділена на 6 контейнерів.

24.10.2024 року уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA90U4 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 21, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS268, Розмір: 8,25R20-16PR, Індекс навантаження: 139/137, к- 400 шт".

До митного оформлення декларантом позивача подавалися документи:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 21.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, №42 від 14.05.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №1810-3 від 18.10.2024 року;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №1810-4 від 18.10.2024 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 33 200 дол. США.

За результатами вказаної перевірки відповідачем встановлено, що заявлена митна вартість товару Івано-Франківською митницею встановлено, що митна вартість імпортованого товару не можу бути визнана у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості. За результатами встановлено наступне: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату.

24.10.2024 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні товару та прийнято картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA206080/2024/000132 та рішення про коригування митної вартості №UA206080/2024/000053/2 від 24.10.2024, згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,01 дол.США/кг за МД №UA100360/2024/807722 від 21.08.2024, сума донарахованих митних платежів склала 94 934,59 грн.

24.10.2024 уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA02U9 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 121, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, к- 230 шт".

До митного оформлення декларантом позивача були подані документи такі:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 21.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №42 від 14.05.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №85 від 05.08.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №1810-3 від 18.10.2024 року;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №1810-4 від 18.10.2024 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 30 820 дол. США.

В подальшому, при перевірці правильності визначення митної вартості за митною декларацією №24UA02U9 від 24.10.2024, Івано-Франківська митниця дійшла висновку, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів, а саме: декларантом не надано страхові документи.

Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні товару та прийнято картку відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000131 та рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000052/2 від 24.10.2024 згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,0157 дол.США/кг -219,23 дол.США за шт.за МД №UA806020/2024/006761 від 18.10.24, сума донарахованих митних платежів склала 86 378,87 грн.

28.10.2024 року уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA80U7 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 121, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, к- 230 шт".

До митного оформлення декларантом позивача були подані наступні документи:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice)DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) А997434 від 24.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №42 від 14.05.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №85 від 05.08.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2410-1 від 24.10.2024 року;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2410-1 від 24.10.2024 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 30 820 дол. США.

За наслідками перевірки документів за митною декларацією №24UA80U7 від 28.10.2024, Івано-Франківською митницею встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів. За результатами встановлено наступне: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату.

В подальшому, відповідачем відмовлено у митному оформленні товару та прийнято картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000134 та рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000055/2 від 28.10.2024 згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,01 дол.США/кг,217,51 дол. США/шт за МД №UA100360/2024/807722 від 21.08.2024, сума донарахованих митних платежів склала 81 274,30 грн.

28.10.2024 року уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA71U1 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 121, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, к- 230 шт".

До митного оформлення декларантом було подано наступні документи:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice)DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 24.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №42 від 14.05.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №85 від 05.08.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2210-1 від 22.10.2024 року;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2410-1 від 24.10.2024 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- копія митної декларації країни відправника Е3389977 від 03.09.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 30 820 дол. США.

При перевірці Івано-Франківською митницею документів за митною декларацією №24UA71U1 від 28.10.2024 встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.

За наслідками перевірки митним органом прийняті картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000133 та рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000054/2 від 28.10.2024 згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,01 дол.США/кг за МД №UA100360/2024/807722 від 21.08.2024, сума донарахованих митних платежів склала 90 311,09 грн. В обґрунтування причин коригування митної вартості вказав, що митна вартість імпортованого товару не можу бути визнана у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості, оскільки «декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату».

29.10.2024 року уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA29U9 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 121, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, к - 230 шт".

До митного оформлення декларантом було подано наступні документи:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice)DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) А271338 від 25.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №42 від 14.05.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №85 від 05.08.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2410-2 від 24.10.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2510-1 від 25.10.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- копія митної декларації країни відправника Е3389977 від 03.09.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 30 820 дол. США.

Під час перевірки документів за митною декларацією №24UA29U9 від 29.10.2024 Івано-Франківською митницею встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів, а такою «декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату».

Внаслідок чого відповідачем відмовлено у митному оформленні товару та прийнято картка відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000135 та рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000056/2 від 29.10.2024 згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,01 дол.США/кг, 218,11 дол. США/шт за МД №UA100360/2024/807722 від 21.08.2024, сума донарахованих митних платежів склала 83220,71 грн.

01.11.2024 року уповноваженою особою ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано митну декларацію №24UA17U4 до митного оформлення на товар: "Шини в комплекті з камерою пневматичні гумові, нові для використання на вантажних автомобілях з індексом навантаження більше як 121, шина бренду TAITONG, Малюнок протектора: HS298, Розмір: 12.00R20 -20PR, Індекс навантаження: 156/153, к -34 шт; Розмір: 8,25R20-16PR, Індекс навантаження: 139/137, к- 208 шт ".

До митного оформлення позивачем були подані документи:

- пакувальний лист (Packing list) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice)DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) 7718 від 28.10.2024;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №42 від 14.05.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №85 від 05.08.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2410-3 від 24.10.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезеного товару №2810-1 від 28.10.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) специфікація №4 від 06.05.2024;

- копія митної декларації країни відправника Е2811161 від 03.09.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2212/2023 від 22.12.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №18-04 від 18.04.2024.

Для визначення митної вартості товару, що імпортувався на територію України, було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), митна вартість вказана 30 868 дол. США.

При перевірці документів за митною декларацією №24UA17U4 від 01.11.2024 Івано-Франківською митницею встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.

В результаті чого, відповідачем відмовлено у митному оформленні товару та прийнято картку відмова в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000137 та рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000057/2 від 01.11.2024 згідно з яким митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, а саме на рівні 3,01 дол.США/кг, за МД №UA100360/2024/807722 від 21.08.2024, сума донарахованих митних платежів склала 60 991,72 грн. В обґрунтування причин коригування митної вартості митний орган вказав, що митна вартість імпортованого товару не можу бути визнана у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості. За результатами встановлено наступне: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату.

Позивач, не погоджуючись із такими рішеннями про коригування митної вартості товару та картками відмови в прийнятті митної декларації, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає про таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі МК України), що набрав чинності з 01.06.2012.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною четвертою статті 58 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця /частина п`ята статті 58 МК України/.

За приписами пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною п`ятою цієї статті, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

А відповідно до частини шостої зазначеної статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Статтею 57 Митного кодексу України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

У той же час, як визначено частиною сьомою статті 54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За обставин цієї справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішень митного органу про відмову у митному оформленні товарів та коригування митної вартості товарів.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, до якої приєдналася Україна.

Відповідно до Генеральної угоди про тарифи й торгівлю первинною основою для митної вартості за цією Угодою є "контрактна вартість", визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

При цьому, основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є: зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі №809/278/17, від 24.10.2019 у справі № 815/7158/15.

Як зауважив Верховний Суд у постанові від 15.02.2024 у справі № 815/5838/17 перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України. Декларант під час митного оформлення імпортованого товару зобов`язаний надати такі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару згідно з основним методом (ціною договору). Повноваження контрольного органу витребувати додаткові документи стосується лише тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх документів, визначених статтею 53 цього Кодексу.

У постанові від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.001625 Верховний Суд зауважив, що митний орган у разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Водночас наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Саме на митний орган покладено обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їхньої перевірки на підставі наданих декларантом документів, зокрема, надання яких може усунути сумніви в достовірності цих відомостей, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей.

У постанові від 20.03.2020 у справі № 480/4423/18 Верховний Суд зазначив, що неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 Митного кодексу України, не призводить до негативних правових наслідків. Неподання таких документів може зумовити відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та коригування митної вартості товарів, якщо в контрольного органу будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Так, виходячи із системного аналізу наведених вище положень статті 54 МК України, суд дійшов висновку, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Єдиними підставами, що надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме - у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

У ході митного оформлення у спірних відносинах відповідачем вказано в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів, митна вартість імпортованого товару не можу бути визнана у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості. Зокрема, у спірних рішеннях Івано-Франківською митницею зазначено:

- № UA206080/2024/000053/2 від 24.10.2024: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату;

- № UA206080/2024/000052/2 від 24.10.2024: декларантом не надано страхові документи;

- № UA206080/2024/000055/2 від 28.10.2024: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату;

- № UA206080/2024/000054/2 від 28.10.2024: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату;

- № UA206080/2024/000056/2 від 29.10.2024: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату;

- № UA206080/2024/000057/2 від 01.11.2024: декларантом не надано проформу-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 про оплату та №85 від 05.08.2024 про оплату.

Як встановлено судом поставка товару на виконання контракту № 2212/2023 від 22.12.2023 року та специфікації від 06.05.2024 №4 здійснювалась декількома партіями, які підлягали митному оформленню кожен окремо.

Щодо доводів відповідача про ненадання декларантом проформи-інвойс, яка вказана в довідці SWIFT №42 від 14.05.2024 та №85 від 05.08.2024.

Вимоги до SWIFT-повідомлень встановлені в міжнародному стандарті затвердженому у ДСТУ ISO 15022-2:2004 «Цінні папери. Схема повідомлень. Словник полів даних. Частина 1. Правила та настанови щодо побудови полів даних і повідомлень», затверджених наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики №258 від 15.11.2004 р.

Відмінність проформи-інвойсу полягає в тому, що деякі дані можуть бути не остаточними, та до нього ще можуть бути внесені зміни.

Отже, в інвойсі вказується, які саме послуги надані клієнту, та яку оплату він зобов`язаний здійснити за виконані послуги чи надані товари.

У пункті 3 частини другої статті 53 МК України зазначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

Тобто, в цьому випадку законодавець вживає поняття інвойсу та рахунку-проформи як тотожні.

У міжнародному законодавстві існують декілька видів інвойсів.

Зокрема, проформа-інвойс це документ, у якому зазначається обов`язок продавця товарів (виконавця послуг) поставити товари (надати послуги) покупцю за наперед обговореною ціною. Ціна послуг та перелік товарів у цьому виді інвойсу не є остаточним, та надалі може змінюватись без проблем. Тобто, проформа існує, для узгодження ціни, обсягу поставки і тільки після того, коли сторони між собою досягнули згоди, складається рахунок-фактура (інвойс) або, як його ще іменують комерційний інвойс.

Комерційний інвойс (рахунок-фактура) це документ, що використовується для митної декларації під час продажу товарів, експортованих через міжнародні кордони. Цей документ є обов`язковим для проходження митниці. Без нього не розмитнять товар та не допустять на територію держави. Він виписується одночасно із відвантаженням товару та надсилається покупцеві.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 420/4820/19 суд дійшов висновку, що інвойс є розрахунково-платіжним документом, в якому виставляються суми до сплати покупцю, та в наданих до митного оформлення інвойсах міститься вся необхідна інформація для визначення митної вартості товару за ціною договору. Інвойс, засвідчений підписом та скріплений печаткою, є належним та допустимим засобом доказування митної вартості.

На момент митного оформлення вартість товару за специфікацією №4 була сплачена позивачем повністю, що підтверджується наданим до митного оформлення платіжними дорученнями SWIFT №42 від 14.05.2024 та №85 від 05.08.2024.

Надані позивачем платіжні документи SWIFT №42 від 14.05.2024 та №85 від 05.08.2024 у графі «призначення платежу» містять посилання на зовнішньоекономічний контракту № 2212/2023 від 22.12.2023 та специфікацію від 06.05.2024 №4 та проформу-інвойс DLT317-3-20240506,

Тобто, платіжне доручення SWIFT містить усі реквізити, які вимагаються ДСТУ ISO 15022-2:2004 «Цінні папери. Схема повідомлень. Словник полів даних.

Також до митного оформлення декларантом наданий рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) DLT317-3-20240506 від 11.08.2024 країни відправника (Китай).

При оцінці зовнішньоекономічної операції, в частині, що стосується предмета спору, суд не вбачає розбіжностей в міжнародних первинних бухгалтерських документах, які визначають числові значення митної вартості товару. Інвойс, договір, специфікація, платіжне доручення (SWIFT) кореспондують між собою, а тому вказані доводи митного органу щодо відсутності інвойсу, не можуть бути підставою для коригування митної вартості.

Якщо взяти кожну поставку, оформлену наведеними митними деклараціями №24UA90U4, №24UA02U9, №24UA80U7, №24UA71U1, №24UA29U9, №24UA17U4, то сума 187 348 дол. США визначена у рахунку-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) DLT317-3-20240506 та специфікації від 06.05.2024 №4, відповідає загальній сумі шести декларацій, які визначені декларантом при поданні до митного органу (33200 +30820+30820+30820 +30820+30868).

Щодо посилань контролюючого органу на те, що не надання декларантом страхових документів, суд зазначає наступне.

Поставка позивачу товару згідно Специфікацію від 06.05.2024 №4 здійснювалась на умовах FOB Qingdao, China Incoterms 2020.

Відповідно до Incoterms 2020 термін FOB Free on Board (Назва порту відвантаження) який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження.

За Правилами Інкотермс FОВ у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити контроль безпеки; перевірка якості, кількості, ваги, розміру; пакування, маркування товару; отримання ліцензії, дозволу; виконання експортних митних формальностей; навантаження та доставка товару в порт відвантаження й навантаження товару на судно в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний надати покупцеві доказ поставки відповідний транспортний документ

Ціна FОВ (FОВ price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також суму вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) у порт призначення. Згідно базису поставки FOB Інкотермс продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту.

Представником відповідача до відзиву на позовну заяву додані заповнені декларантом Форми митної декларації за спірними митними деклараціями, з яких слідує, що ТОВ «Житомирська торгова компанія» не заявлялась до складових митної вартості витрати на страхування (п.22 Форми).

Отже, суд вважає помилковим твердження відповідача про неможливість перевірки правильності визначеної декларантом митної вартості товару за відсутності документів, що містять відомості про вартість страхування, оскільки декларантом такі витрати не були включені у митну вартість товару.

Щодо обставин про наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації, суд зазначає.

Обставини про наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за резервним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Водночас, ціна є грошовим вираженням лише у разі коли існує рівновага між попитом та пропозицією.

В інших випадках коливання цін спричиняються не вартістю, а іншими причинами.

Отже, факт наявності у автоматизованій системі митного органу інформації, що товар, який декларовано позивачем, розмитнювався іншими особами за значно вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.01.2019 р. по справі №815/6827/17, від 22.04.2019 р. по справі №815/6242/17, від 07.08.2018 р. по справі №815/3400/17.

З урахуванням викладеного, слід вважати, що надані декларантом до митного оформлення документи повною мірою підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч, невідповідностей або розбіжностей, які б не дозволяли митному органу провести обчислення митної вартості за основним методом, документи у своїй сукупності підтверджують заявлену декларантом митну вартість та її складові частини, відомості про визначення митної вартості в цих документах є базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, достатність яких не спростована відповідачем, а тому вказані відповідачем в оспорюваному рішенні обставини не можуть бути підставами для коригування такої митної вартості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 256 МК України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Відповідно до частини 7 статті 54 МК України, у разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

З аналізу цих норм у їх системному зв`язку між собою та з положеннями пункту 2 частини 6 статті 54, частини 3 статті 53 МК України, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок, що відмова у митному оформленні має бути аргументованою невиконанням вимог, що пов`язані саме з тими недоліками, у зв`язку з якими органом доходів і зборів витребувані додаткові документи.

Аналогічний правовий висновок здійснений Верховним Судом у постанові від 06.03. 2018 р. у справі №815/3142/17.

Також у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Проте в даному випадку вказаних відомостей митницею не наведено.

Така правова позиція відповідає правовому висновку, висловленому Верховним Судом у постанові від 08.02.2019 р. у справі №825/648/17.

У постанові від 09.04.2021 р. у справі №804/5143/16 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зазначає: «митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МK України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Саме ж по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення».

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.07.2019 р. у справі №1140/3242/18, де зазначено, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Отже, наведені відповідачем підстави жодним чином не перешкоджали митному органу перевірити митну вартість імпортованих товарів на підставі наданих позивачем документів.

Надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а, отже, у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В той же час, відповідачем суду не надано жодних доказів недостовірності заявленої позивачем вартості товару, а самі по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Тобто, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Суд вважає за необхідне зазначити, що передбачене частиною 5 статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною 3 статті 53 МК України - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч. 3ст. 53 МК України.

Верховний Суд у постанові від 22.04.2019 р. по справі №815/6242/17 зазначив, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

У постанові від 29.01.2019 р. по справі№815/6827/17 Верховний Суд зазначив, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Враховуючи в сукупності, суд дійшов висновку, що надані позивачем документи для проведення митних оформлень підтверджують заявлену митну вартість товарів за основним методом (за ціною договору), а ті розбіжності, на які посилається відповідач та які стали підставою для прийняття спірних рішень не знайшли свого підстведження під час розгляду справи, тому доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни, не відповідають фактичним обставинам справи, натомість митний орган безпідставно визначив митну вартість за другорядним методом.

Таким чином, суд вважає, що у Івано-Франківської митниці не було правових підстав для відмови у випуску товарів за митними деклараціями №24UA90U4, №24UA02U9, №24UA80U7, №24UA71U1, №24UA29U9, №24UA17U4, в якій митну вартість визначено за основним методом - ціною товару, та прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №№ UA206080/2024/000132, UA206080/2024/000131, UA206080/2024/000134, UA206080/2024/000133, UA206080/2024/000135, UA206080/2024/000137, оскільки ТОВ «Житомирська торгова компанія» подано достатні та достовірні документи на підтвердження заявленої вартості за ціною договору.

З урахуванням наведеного у сукупності суд вважає, що рішення про коригування митної вартості № UA206080/2024/000053/2 від 24.10.2024, № UA206080/2024/000052/2 від 24.10.2024, № UA206080/2024/000055/2 від 28.10.2024, № UA206080/2024/000054/2 від 28.10.2024, № UA206080/2024/000056/2 від 29.10.2024, № UA206080/2024/000057/2 від 01.11.2024 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA206080/2024/000132, UA206080/2024/000131, UA206080/2024/000134, UA206080/2024/000133, UA206080/2024/000135, UA206080/2024/000137 є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку суду матеріали справи дають підстави для висновку, шо позивачем доведені обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

При цьому, відповідачем не доведено обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позовних вимог, не доведено правомірність дій/рішень відповідача як суб`єкта владних повноважень.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Частиною 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог відповідно до статті 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір у сумі 36336 грн., слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» (, 10029, м. Житомир, вул. Степана Бандери,7 офіс 316) до Івано-Франківської митниці (, 76005, м. Івано-Франківськ, вул. Чорновола, 159) про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000053/2 від 24.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000132.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000052/2 від 24.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000131.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000055/2 від 28.10.2024, та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000134.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000054/2 від 28.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000133.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000056/2 від 29.10.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА206080/2024/000135.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UА206080/2024/000057/2 від 01.11.2024 та картку відмов в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА206080/2024/000137.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» судовий збір у розмірі 36336 (тридцять шість тисяч триста тридцять шість) грн за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 07 квітня 2025 р.

07.04.25