Справа № 320/45991/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2025 року № 320/45991/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку, стягнення вартості предметів однострою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - відповідач), Національної поліції України (далі - відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » «По особовому складу» №1303 о/с від 11.09.2024 про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення « Об ?єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення « Об ?єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

стягнути з Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 13.09.2024 і до дня ухвалення рішення суду;

стягнути з Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на користь ОСОБА_1 здійснене відшкодування вартості однострою в розмірі 23 620,50 грн.

В обґрунтування позову зазначає про незгоду із діями відповідача про звільнення зі служби в поліції. Також посилається на той факт, що під час проведення службового розслідування мав бажання надати комісії пояснення, які у нього не відібрали. Таким чином, вважає, що службове розслідування проведене з порушенням закону, не повно без об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/45991/24 передана до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає про свою незгоду з вимогами позовної заяви. При цьому посилається на те, що невиконання позивачем законного наказу від 24.07.2024 р. №67 ДСК/ВСД «Про виконання бойового (спеціального) завдання», є порушенням службової дисципліни та безумовною підставою для звільнення позивача з лав Національної поліції. Крім того, зазначає, що проаналізовані обставини в ході службового розслідування обставин, свідчать про факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

У відповіді на відзив позивач вказує, що бажав надати розвернуті пояснення, заперечував щодо правоправності видачі наказу. Наявність поясненнь, на думку позивача, могла вплинути при прийнятті рішення про звільнення. Також позивач зазначає, що відповідачем не спростовано викладені в рапорті причини не можливості виконати наказ, як то причини незабезпечення боєкомплетом, причини не забезпечення сухими пайками. Позивач також посилається на те, що ним оскаржено наказ про звільнення до Голови Національної поліції, тоді як скаргу протиправно розглянув сам відповідач. Вважає, що розгляд скарги самим відповідачем, який видав наказ про звільнення, є недотриманням процедури/закону про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У запереченнях на відзив відповідач посилається на подання відзиву у строк, визначений ухвалою суду та приписами процесуального законодавства. Також, стверджує, що позивач, розуміючи наслідки своїх дій, не скористався правом для надання пояснень, а лише відмовився від них. Крім того, вказує, що невиконання позивачем наказу є правовою підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

З матеріалів справи вбачається, що наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » «По особовому складу» № 1303 о/с від 11.09.2024 року лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 1 роти №1 батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліцї особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »: із 13 вересня 2024 року звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у звязку з реалізацією диспиплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліції»; визначено виплатити компенсації за невикористані основні та додаткові відпустки за 2022, 2023, 2024 роки. Встановлено відшкодування вартості однострою в розмірі 23620 грн. 50 коп. Стаж служби для надбавки за вислугу років встановлено 17 років 00 місяці 22 днів. Підставою визначено: наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 21 серпня 2024 p. № 208.

Вважаючи даний наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся із даним позовом до суду. При цьому позивачем зазначено, що відповідачем безпідставно притягнуто його до відповідальності і застосовано суровий вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, службове розслідування проведеного з порушеннями закону, не отримано та не перевірено його пояснення, порушено його право на захист, порушено його право на розгляд скарги керівником особи, яка видала наказ про дисциплінарне стягнення, наслідком якого стало безпідставне, на думку позивача, застосування дисциплінарного стягнення.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018р. №2337-VII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Отже, не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.

Суд також враховує, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Пунктами 2, 3 Розділу ІV Порядку №893 передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначені статтею 26 Дисциплінарного статуту згідно з положеннями якої у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Положеннями статті 27 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

Аналіз наведених правових норм дає підстави вважати, що метою проведення службового розслідування є установлення фактичних даних вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, зокрема з`ясування обставин, причин та умов, що його зумовили, а також ступінь вини поліцейського, за наслідками чого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі. При цьому, обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Відповідно до ч.1 ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

З матеріалів справи вбачається, що наказом УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 05.08.2024 № 272 призначено проведення службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що 26.07.2024 за вх. № 852еп до УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» надійшла доповідна записка заступника начальника відділу моніторингу УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» підполковника поліції Олександра Пашка від 24.07.2024 № 158/59/13-2024/вн/ВСД за фактом відмови від виконання наказу УПОП № 2 штурмовий полк «ІНФОРМАЦІЯ_2» від 24.07.2024 № 67ДСК/ВСД «Про виконання бойового (спеціального) завдання» окремими працівниками батальйону № 3 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1», зокрема позивача.

Факт доведення до відома зазначених поліцейських наказу УПОП № 2 штурмовий полк «ІНФОРМАЦІЯ_2» від 24.07.2024 № 67ДСК/ВСД «Про виконання бойового (спеціального) завдання» та їх відмову від його виконання зафіксовано працівниками відділу моніторингу УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» за допомогою портативних реєстраторів «Tecsar BDK-43-GWCP».

Відповідно до наказу Національної поліції України від 15.06.2024 № 1652ДСК, бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних Сил України від 18 червня 2024 року № 9472 (уточнення завдань, визначеними бойовими розпорядженнями Головнокомандувача Збройних Сил України від 12.06.2024 № 9092, від 13.06.2024 № 9169, від 15.06.2024 № 9270), бойового розпорядження командувача оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » від 19.06.2024 № 313/1908/50527 (уточнення завдань, визначених бойовими розпорядженнями командувача оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » від 13.06.2024 № 313/1908/4762T, 313/1908/4780т та 313/1908/4809т), бойового розпорядження командира оперативно-тактичного угруповання « ІНФОРМАЦІЯ_5 » від 13.06.2024 №313/3/1463/ОТУХт/х (уточненнябойових розпоряджень командира оперативно-тактичного угруповання « ІНФОРМАЦІЯ_5 » від 13.06.2024 № 313/3/1400/ОTУХт/х та № 313/3/1452/ОТУХт/х), наказів ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» окремі працівники полку УПОП Лє 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» відряджені в оперативно-тактичне угруповання « ІНФОРМАЦІЯ_6 » оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », зокрема позивач та перебували у відрядженні з 15.06.2024 до особливого розпорядження на підставі наказу ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 15.06.2024 № 187ДСК (відрядження припинено наказом ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 27.07.2024 № 239ДСК із 28.07.2024);

24.07.2024 близько 13:10 години, знаходячись у Покровському районі Донецької області, заступником командира полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» полковником поліції ОСОБА_2 іншим поліцейським і ОСОБА_1 доведено наказ УПОП № 2 штурмовий полк «ІНФОРМАЦІЯ_2» від 24.07.2024 № 67ДСК/ВСД «Про виконання бойового (спеціального) завдання» (далі- наказ від 24.07.2024 № 67 ДСК/ВСД).

Після оголошення та доведення вказаного наказу інші поліцейські, зокрема позивач, повідомили, що наказ їм зрозумілий, але виконувати його не готові.

Таким чином, до виконання зазначеного наказу у визначену дату вказані поліцейські не приступили.

Опитаний під час проведення службового розслідування заступник командира полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» полковник поліції ОСОБА_2 серед іншого пояснив, що після доведення наказу від 24.07.2024 № 67 ДСК/ВСД поліцейські батальйону № 3 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» та зокрема позивач повідомили, що наказ їм зрозумілий, однак виконувати його відмовляються.

Таким чином, інші поліцейські та зокрема позивач до виконання наказу від 24.07.2024 №67 ДСК/ВСД у визначений строк не приступили.

Опитаний під час службового розслідування ОСОБА_1 повідомив, що із посадовою інструкцією інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 3 полку УПОП №2 ДПОП ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» ознайомлений під особистий підпис.

Від надання пояснень відносно себе позивач відмовився відповідно до статті 63 Конституції України. Зазначив, що все, що хотів пояснити, вказав у своєму рапорті.

Наведене спростовує доводи позивача про те, що йому не було надано можливості надати пояснення, що позбавило його права на захист.

Також під час проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 під особистий підпис ознайомлений зі своїми посадовими інструкціями, затвердженими 18.03.2024 т. в. о. начальника управління - командира полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» підполковником поліції ОСОБА_3.

Відповідно до висновку службового розслідування проведеного відносно позивача, в його діях встановлені порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпунктів 2, 5 пункту 1, підпунктів 2, 4 пункту 3 розділу ІІ посадової інструкції інспектора взводу №1 роти № 1 батальйону № 3 полку УПОП № 2 ДПОП ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1», що виразилось у невиконанні наказу УПОП № 2 штурмовий полк «ІНФОРМАЦІЯ_2» від 24.07.2024 № 67 дск/ ВСД «Про виконання бойового (спеціального) завдання» та застосовано до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 3 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Таким чином, в ході службового встановлено та доведено факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає у невиконанні наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об?єднана штурмова бригада « ІНФОРМАЦІЯ_1 »».

Що стосується порядку та умов застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, виду дисциплінарного стягнення, такий здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Згідно з частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Водночас, статтею 29 Дисциплінарного статуту визначено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, а саме встановлено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Таким чином, виходячи з системного аналізу змісту положення цієї статті суд доходить висновку, що порядок застосування дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого можливо лише використовувати до незначних дисциплінарних проступків, а такий дисциплінарний проступок, як невиконання наказу не може бути віднесений до незначних дисциплінарних проступків.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер та обставини дисциплінарного проступку, особу та ступінь вини правопорушника, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, яка була до призначення службового розслідування та його ставлення до своїх службових обов`язків як поліцейського.

Отже, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині владних повноважень суб`єкта його накладення, який, ухвалюючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати вказані обставини.

При цьому застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Такий правовий висновок узгоджується з висновком, висловленим Верховним Судом у постанові від 21 січня 2021 у справі № 826/4681/18.

Крім того, законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Законодавством регламентовано спеціальний режим роботи органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану. Особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює підвищені вимоги до кожного поліцейського, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Вирішуючи даний спір, суд вважає доведеним встановлений службовим розслідуванням факт вчинення позивачем дій, які можуть бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Окрім того, суд зазначає, що оскільки в діях позивача наявний беззаперечний склад дисциплінарного проступку, відповідач обрав позивачу вид дисциплінарного стягнення обґрунтовано, пропорційно вчиненню дисциплінарного проступку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України.

Дослідивши обставини справи у відповідності до наведених правових норм та встановлених фактичних обставин справи, суд приходить до переконання, що відповідачем було правомірно прийнято накази від 21 серпня 2024 p. № 208 в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо позивача та від 11 вересня2024 р. №1303 о/с в частині звільнення зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Підстави для задоволення позовних вимог про визнання спірних наказів протиправними і їх скасування відсутні.

Оскільки позовні вимоги про поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування вартості однострою є похідними від вимог про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення зі служби, підстави для їх задоволення також відсутні.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку, стягнення вартості предметів однострою - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.