Справа № 160/1065/25
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 березня 2025 рокуСправа №160/1065/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛАН-ЕЛЕКТРО" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,
Позивач звернувся через систему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить: визнати протиправною та скасувати постанову від 26.12.2024 року № 47 про накладення штрафу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" п.2 ч.4 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що позивачем було отримано постанову від 26.12.2024 р. № 47 про накладення штрафу Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за порушення п.2 ч.4 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції". Постанову №47 було прийнято на підставі розгляду акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №000048 від 17.12.2024 р. та протоколу №000048 від 17.12.2024 р. про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Позивач вважає спірну постанову № 47 протиправною та такою, що підлягає скасуванню, з наступних підстав. Так, 18.12.2024 р. рішенням №840 внесено зміни до рішень та вказано, що рішення №935 від 13.08.2024 р. виконано повністю, а рішення №934 від 13.08.2024 р. виконано частково та продовжено строк виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів до 28.02.2025 р. Позивачем було подано пояснення щодо виконання заходів від 26.12.2024 р. Однак, відповідачем не було враховано пояснення позивача та винесено спірну постанову. Крім того вказано, що визнання відповідачем невиконаним або неповністю виконаним рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можливе лише після закінчення встановленого строку на його виконання. Оскільки у зв`язку із внесенням змін рішенням №840 від 18.12.2024 р. до рішення №934 від 13.08.2024 р. продовжено термін виконання до 28.02.2025 р., а тому строк виконання встановлений для позивача не сплив, та відповідно спірна постанова є передчасною та позбавляє позивача можливості виконати вищевказані рішення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідачу уточнена позовна заява з додатками та ухвала суду від 16.01.2025 року доставлені до його електронного кабінету 06 та 27 січня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками наявними матеріалах справи. Але відзиву на позовну заяву чи будь-яких документів, що стосуються даного предмету спору, відповідач до теперішнього часу на адресу суду не надіслав.
Згідно із ч.2 ст.175 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву, у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін у справі, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставин справи.
Судом встановлено, що у період з 06.08.2024 р. по 09.08.2024 р. посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було проведено позапланову перевірку характеристик продукції у ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО", місце розміщення продукції: ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО", м.Дніпро, шосе Запорізьке, 56; предмет перевірки: лампи неспрямованого випромінення, за результатами якої складено акт перевірки характеристик продукції від 09.08.2024 р. №000687.
Як свідчить зміст означеного вище по тексту акту, посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за результатами проведення перевірки було виявлено наявність порушень ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" вимог законодавства, а саме: представником ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" надані документи, згідно із якими ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" отримало продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам Технічних регламентів, від ТОВ «Техно світ плюс». Враховуючи вищевказане, ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" є розповсюджувачем ламп, які не відповідають вимогам технічних регламентів.
13.08.2024 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №934 відповідно до статей 28 - 32 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 12 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», яким встановлено ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" вжити заходи щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії у ланцюгу постачання, термін виконання 13.09.2024 року.
13.08.2024 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №935 відповідно до статей 28 - 32 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 12 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», яким встановлено ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" обмеження надання продукції на ринку шляхом тимчасово заборони надання продукції на ринку. Вжити заходи щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання продукції або в інший спосіб, що не суперечить законодавству, термін виконання 13.09.2024 року.
09.08.2024 року ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" звернулося до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області із клопотанням про зміну строку виконання рішення, в якому просило продовжити термін виконання рішень Головного управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 13.08.2024 р. №934, №935 до 01.12.2024 року.
29.11.2024 року ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" звернулося до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області з повідомленням про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №6, в якому надало пояснення щодо виконаних дій та долучило докази на підтвердження їх вчинення.
У період з 13.12.2024 р. по 18.12.2024 р. посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було проведено перевірку стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО", місце розміщення продукції: ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО", м.Дніпро, шосе Запорізьке, 56. За результатами якої складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 17.12.2024 р. №000048.
Як свідчить зміст означеного вище по тексту акту, посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за результатами проведення перевірки стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів встановлено, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.08.2024 р. №934 ступінь виконання часткове, результативність виконання не може бути визнане результативним. Виконання рішення не може бути визнане результативним, не надано підтверджуючих документів щодо участі в приведенні у відповідність продукції імпортера, постачальника продукції ТОВ «Наностіл», який поставив продукцію ТОВ «Техно світ плюс», який в свою чергу поставив продукцію ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО". Крім того, ТОВ «Техно світ плюс» в ході проведення характеристики продукції зазначило, що реалізувало продукцію, що перевірялася, ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" в кількості 80 од. При цьому, при перевірці ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" було надано документи про отримання 280 од. ламп, що перевірялися. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.08.2024 р. №935 ступінь виконання повне, результативність виконання результативне.
18.12.2024 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області прийнято рішення про внесення змін до рішення №840 на підставі статей 33, 34 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затверджених постановою КМУ від 05.10.2011 р. № 1017 р. За результатом аналізу повідомлень ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" внесено зміни до рішень № 943 та № 945 від 13.08.2024 р. та визначено термін їх виконання до 28.02.2025 р.
Постановою про накладення штрафу від 26.12.2024 р. №47 за результатами розгляду справи акта перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 17.12.2024 р. №000048 та протоколу про виявлене порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 17.12.2024 р. №000048 встановлено, що ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" м.Дніпро, шосе Запорізьке, 56, порушено вимоги п.2 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та зобов`язано ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" у 15-денний строк після отримання цієї постанови сплатити в установленому порядку штраф у зазначеному розмірі до державного бюджету.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02.12.2010 р. № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI).
Згідно із абз.8 ст.1 Закону № 2735-ІV державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Як визначено частиною 1 статті 4 Закону № 2735-ІV метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Згідно із п.4 ч.1 ст.11 Закону № 2735-ІV до повноважень органів ринкового нагляду, зокрема, належить проведення перевірок характеристик продукції.
За змістом ст.10 Закону № 2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції". Органи ринкового нагляду та сфери їх відповідальності визначаються Кабінетом Міністрів України.
Приписами ч.1 ст.11 Закону № 2735-VI визначено, що з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності органи ринкового нагляду:
- проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування) (пункт 4);
- вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (пункт 11).
Згідно із частиною 1 статті 15 Закону № 2735-VI посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право:
- проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування) (пункт 1);
- вимагати від суб`єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. За згодою органу ринкового нагляду документи і матеріали, необхідні для здійснення ринкового нагляду, їх копії можуть надаватися йому мовою оригіналу або іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, якщо ця мова є зрозумілою для посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб`єкти господарювання зобов`язані у строк не більше ніж тридцять робочих днів за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду (пункт 3);
- складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу до суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та встановлених вимог (пункт 5).
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою КМУ від 02.09.2015 р. № 667, Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику, зокрема у сфері ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності.
Пунктом 6 цього Положення визначено, що Держпродспоживслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема:
- здійснювати заходи державного нагляду (контролю) відповідно до закону;
- вимагати відповідно до закону від суб`єктів господарювання усунення виявлених порушень;
- вживати у межах повноважень, передбачених законом, заходів до усунення порушень вимог закону і притягнення винних у таких порушеннях осіб до відповідальності відповідно до закону;
- складати в установлених законом випадках протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосовування інших санкцій, передбачених законом.
Відповідно до пункту 7 вказаного Положення Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Згідно із пунктом 1 Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженого наказом Держпродспоживслужби від 24.02.2020 р. №153, відповідач є територіальним органом Держпродспоживслужби та їй підпорядкований.
Отже, Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області як орган ринкового нагляду наділене повноваженнями здійснювати державний ринковий нагляд щодо позивача, зокрема шляхом перевірки характеристик продукції, яку він реалізує, складати акти за результатами такої перевірки, складати протоколи про адміністративні правопорушення у разі виявлення порушень законодавства, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосовування інших санкцій, передбачених законом.
Згідно із ч.1 ст.22 Закону № 2735-ІV заходами ринкового нагляду є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);
2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:
а) обмеження надання продукції на ринку;
б) заборону надання продукції на ринку;
в) вилучення продукції з обігу;
г) відкликання продукції;
3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Приписами статті 23 Закону № 2735-ІV встановлено загальний порядок проведення перевірок характеристик продукції. Зокрема, цією нормою передбачено, що органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи. Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи.
Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону.
Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори). Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції; 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, митними органами, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Строк проведення перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції чотирьох робочих днів, у виробника такої продукції - п`яти робочих днів.
У разі проведення перевірки за місцезнаходженням органу ринкового нагляду перебіг строку проведення перевірки починається з дня одержання органом ринкового нагляду від суб`єкта господарювання документів (їх копій) на продукцію, зазначених у частині сьомій цієї статті. Продовження строку проведення перевірки не допускається.
Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб.
У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.
Відповідно до абз.2 ч.12 ст.23 Закону № 2735-ІV після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.
Згідно зі ст.28 Закону № 2735-ІV якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу та/або відкликати її чи забороняє надання такої продукції на ринку.
Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.
Продукція не може вважатися такою, що становить серйозний ризик, за тих лише підстав, що існують можливості для досягнення більш високого рівня безпечності продукції або на ринку пропонується інша продукція, що становить менший ступінь ризику.
Орган ринкового нагляду повідомляє про продукцію, що становить серйозний ризик, та обмежувальні (корегувальні) заходи, вжиті щодо неї, органам з оцінки відповідності, що виконували процедури оцінки відповідності цієї продукції.
Технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею.
Частиною 1 статті 29 Закону № 2735-ІV визначено, що у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.
Відповідно до частин 1, 2 статті 30 Закону № 2735-ІV обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом:
1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно із частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону);
2) усунення формальної невідповідності (згідно із частиною третьою статті 29 цього Закону);
3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.
Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).
Відповідно до частин 2, 5 статті 33 Закону № 2735-ІV рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути прийняті:
1) за результатами проведених органами ринкового нагляду перевірок характеристик продукції (крім перевірок, що проводяться відповідно до статті 26 цього Закону), у тому числі перевірок, що проводяться на підставі повідомлень митних органів про призупинення митного оформлення продукції відповідно до частини шостої статті 38 цього Закону;
2) за результатами моніторингу результативності запровадженої заборони надання продукції на ринку, здійсненого відповідно до частини десятої статті 34 цього Закону;
3) на підставі повідомлень про продукцію, що становить ризик, наданих суб`єктами господарювання відповідно до вимог відповідних технічних регламентів;
4) на підставі повідомлень про продукцію, що не відповідає загальній вимозі щодо безпечності продукції, наданих суб`єктами господарювання відповідно до Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування.
Згідно із положеннями частин 11-13 статті 33 Закону № 2735-ІV до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.
Суб`єкт господарювання, якого стосується проект рішення, має право надати (надіслати) органу ринкового нагляду свої пояснення, заперечення та/або інформацію до проекту такого рішення протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту. Цей строк може бути продовжено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням відповідного суб`єкта господарювання.
До своїх пояснень, заперечень та/або інформації суб`єкт господарювання може додавати документи чи їх копії, що обґрунтовують його позицію та підтверджують наведені ним дані.
Приписами частини 15 статті 33 Закону № 2735-ІV унормовано, що у разі необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду може прийняти рішення про вжиття відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів без надання (надіслання) суб`єкту господарювання проекту такого рішення. У такому разі суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, має право надати (надіслати) свої пояснення, заперечення та/або інформацію до такого рішення в будь-який час після його прийняття, але до закінчення визначеного строку виконання такого рішення. Орган ринкового нагляду має негайно розглянути одержані пояснення, заперечення та інформацію суб`єкта господарювання та за результатами такого розгляду оцінити адекватність і пропорційність прийнятого ним рішення.
Отже, органом ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності за результатом проведення планової чи позапланової перевірки характеристик продукції може прийматися рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, зокрема, щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку; обмежувальні заходи можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання у випадку, якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція становить серйозний ризик, який оцінюється відповідно до Методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженій постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2011 р. № 1407.
Прийняттю даного рішенню передує надання (надсилання) суб`єкту господарювання проекту рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Однак, у випадку необхідності термінового вжиття таких заходів - проект не надається (не надсилається).
Як підтверджено матеріалами справи, що рішеннями відповідача № 934 та № 935 від 13.08.2024 року відносно позивача вжито обмежувальні (корегувальні) заходи у вигляді обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність до встановлених вимог та шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку. Термін виконання зазначених рішень визначено до 13.09.2024 року.
Процедуру здійснення контролю стану виконання суб`єктами господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів визначено у Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 05.10.2007 р. № 1017 (далі - Порядок № 1017).
Пунктом 4, 8, 9 Порядку № 1017 встановлено, що суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, повинен у встановлений у рішенні строк подати органу ринкового нагляду, що прийняв рішення, повідомлення про його виконання за формою згідно з додатком. Повідомлення про виконання рішення подається суб`єктом господарювання незалежно від ступеня або результативності виконання ним рішення. Суб`єкт господарювання може додавати до повідомлення документи або їх копії, які підтверджують факт результативності виконання рішення.
Перевірка стану виконання рішення починається не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня надходження до органу ринкового нагляду повідомлення про його виконання, а в разі неподання суб`єктом господарювання такого повідомлення в установлений строк - не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня настання такого строку.
Під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду визначає ступінь та результативність виконання суб`єктом господарювання такого рішення.
Згідно із частин 3, 4 Закону № 2735-ІV, п.13 Порядку № 1017 рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути змінені чи скасовані відповідними органами ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлень суб`єктів господарювання про виконання ними рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або за результатами перевірок стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень, проведених відповідно до статті 34 цього Закону. Зазначені рішення також можуть бути змінені за результатами розгляду органами ринкового нагляду клопотань, пояснень, заперечень та інформації, наданих суб`єктами господарювання відповідно до частин десятої і п`ятнадцятої цієї статті. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, внесення змін до таких рішень чи їх скасування приймаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками (головою та членами або уповноваженою особою державного колегіального органу) відповідно до їх повноважень, визначених законами України.
Як вбачається із матеріалів справи, рішенням ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області № 840 від 18.12.2024 року внесено зміни до рішень № 934 та №935 від 13.08.2024 року, а саме продовжено термін їх виконання до 28.02.2025 року.
Відповідно до ч.8 ст.34 Закону № 2735-ІV у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.
Згідно із висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 19.01.2023 року у справі № 520/6006/21, належність виконання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів оцінюється органом ринкового нагляду на підставі, зокрема здійснення аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання ним рішень про вжиття обмежувальних заходів та поданих на підтвердження цього документів, проведення моніторингу результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів та застосування інших засобів перевірки повноти та достовірності поданих розповсюджувачем доказів на підтвердження виконання ним вимог рішення про вжиття обмежувальних заходів (зокрема, у разі необхідності проведення перевірки постачальника або імпортера товарів).
Приписами п.2 ч.4 ст.44 Закону № 2735-ІV визначено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
З системного аналізу положень Порядку № 1017 та Закону № 2735-ІV слідує, що визнання відповідачем невиконаним або неповністю виконаним рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можливе лише після закінчення встановлено строку на його виконання.
При цьому суд наголошує, що відповідач, приймаючи рішення про внесення змін до рішення №840 від 18.12.2024 р. та до рішень № 934, 935 від 13.08.2024 року зазначив про необхідність продовження терміну виконання рішень, у зв`язку із тим, що на момент позапланової перевірки зафіксовано, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.08.2024 р. №934 ступінь виконання часткове, результативність виконання не може бути визнане результативним. Виконання рішення не може бути визнане результативним, не надано підтверджуючих документів щодо участі в приведенні у відповідність продукції імпортера, постачальника продукції ТОВ «Наностіл», який поставив продукцію ТОВ «Техно світ плюс», який в свою чергу поставив продукцію ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО". Крім того, ТОВ «Техно світ плюс» в ході проведення характеристики продукції зазначило, що реалізувало продукцію, що перевірялася, ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" в кількості 80 од. При цьому, при перевірці ТОВ "АЛАН-ЕЛЕКТРО" було надано документи про отримання 280 од. ламп, що перевірялися. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.08.2024 р. №935 ступінь виконання повне, результативність виконання результативне.
Тобто згаданим вище рішенням відповідач продовжив строк для виконання обмежувальних заходів до 28.02.2025 року, у зв`язку із неможливістю встановлення виконання такого рішення.
Отже, застосування до позивача штрафних санкцій відповідно до постанови від 26.12.2024 р. №47, у той час, коли строк виконання обмежувальних заходів тривав, у зв`язку із їх подовженням до 28.02.2025 року є протиправним, та таким що не відповідає забезпеченню загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права.
Враховуючи вищевикладене суд акцентує увагу, що офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29.06.2010 р. № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.
Велика Палата Верховного Суду вказала, що елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, має характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля (постанови від 28.02.2018 року у справі № 800/284/17; від 22.05.2018 року у справі № 800/474/16 (П/9901/197/18); від 07.11.2018 року у справі № 214/2435/17; від 12.12.2018 року у справі №703/1181/16-ц; від 03.07.2019 року у справі № 127/2209/18).
Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Дія вказаного принципу проявляється не лише у чіткості та зрозумілості закону, скільки в процесі його правозастосування (див. постанову від 21 лютого 2020 року у справі № 813/2646/18). Принцип правової визначеності має застосовуватись не лише на етапі нормотворчої діяльності, а й під час безпосереднього застосування чинних норм права, що даватиме можливість особі в розумних межах передбачати наслідки своїх дій (див. постанови від 13.02.2020 року у справі №640/1007/19; від 13.08.2020 року у справі № 200/959/19-а).
Поняття «легітимні очікування» головним чином походять від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання.
Отже, позивач, з урахуванням положень Закону № 2735-ІV та продовженням строку про вжиття обмежувальних заходів до 28.02.2025 року, правомірно очікував, що така перевірка буде проведена у нові строки.
Водночас, не зважаючи на те, що рішенням № 840 від 18.12.2024 року внесено зміни до рішень № 934 та № 935 від 13.08.2024 року та продовжено термін їхнього виконання до 28.02.2025 року, замість попередньо визначного строку 13.09.2025 р., відповідачем, в порушення принципу правової визначеності, винесено постанову від 26.12.2024 р. № 47, згідно із якої позивач порушив вимоги п.2 ч.4 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".
Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд доходить висновку, що оскаржувана постанова про накладення штрафу від 26.12.2024 року № 47, що винесена відповідачем є протиправною та підлягає скасуванню.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає, що позовну заяву слід задовольнити з викладених вище підстав.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить із наступного.
Частиною 1 ст.139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви у розмірі 2 422,40 грн., тому суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму сплаченого судового збору розмірі 2 422,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України,
Позовну заяву задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 26.12.2024 року № 47, прийняту Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма