Справа № 640/22261/21
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Ізмаїльської філії державного підприємства Адміністрація морських портів України (далі позивач) до Управління Західного офісу Державної аудиторської служби України Закарпатської області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби України Закарпатської області від 23.07.2021 року про результати моніторингу закупівлі за №UA-2021-03-01-002198-а.
Позовна заява обґрунтована посиланнями на протиправність висновку відповідача від 23.07.2021 року. Позивач стверджує, що зауваження відповідача до тендерної документації є необґрунтованими, а порушень законодавства про публічні закупівлі позивачем не допущено, що свідчить про необґрунтованість висновку.
13 вересня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив. Відповідач проти позову заперечує в повному обсязі та повторно стверджує про порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі з підстав, вказаних у висновку.
20 вересня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про недотримання відповідачем процесуального законодавства. Позивач звертав увагу на те, що отримав від відповіла на електронну пошту відзив, який не містив електронного підпису.
Суд зазначає, що на примірнику відзиву, що надійшов до суду, в наявності відомості про накладення ЕЦП, в зв`язку з чим відзив приймається судом. Сам позивач також підтвердив, що відзив надійшов у його розпорядження, що є визначальним для дотримання відповідачем порядку подання відзиву, а також забезпечує позивачу реальну можливість реалізувати його процесуальні права.
Окрім цього, позивач 11 лютого 2025 року звертався із заявою про ознайомлення з матеріалами справи. 13 лютого 2025 року скан-копія справи направлена усім учасникам справи в Електронні кабінети, в т.ч. отримана позивачем та його представником.
Отже, процесуальні права учасників справи дотримані.
22 вересня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про вступ у справу як представника.
В судовому засіданні, що відбулося 23 лютого 2022 року, постановлено подальший розгляд справи здійснити у порядку письмового провадження.
В зв`язку з реалізацією положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» дана адміністративна справа 30 січня 2025 року надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, призначено до розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
14 лютого 2025 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано клопотання про долучення доказів, яке надійшло від відповідача в підсистемі «Електронний Суд». До клопотання долучено тендерну документацію.
Суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
У позовній заяві позивачем вказано відповідача: Управління Західного офісу Державної аудиторської служби України Закарпатської області з кодом ЄДРПОУ: 4047981 (мало бути вказано 40479801).
Суд зауважує, що найменуванням відповідного органу влади є Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області.
Тобто, в позовній заяві позивач невірно вказав як найменування, так і код ЄДРПОУ відповідача.
Водночас, вищевказане не вплинуло на процесуальні права учасників та належний хід судового розгляду.
Таким чином, в даній справі не йдеться про неналежного відповідача чи процесуальне правонаступництво, адже з матеріалів позовної заяви однозначно вбачається до кого саме позивач мав намір позиватись (відповідачем вказано управління офісу, а не офіс, в підстава позову також йдеться саме про управління, в позовних вимогах також йдеться не про сам офіс, а про його підрозділ в Закарпатській області), при цьому саме цей суб`єкт фактично і взяв участь в ході розгляду справи, подавши відзив та витребувані документи. Разом з цим, саме цей суб`єкт є автором висновку, який є предметом оскарження.
Отже, наявний склад учасників справи відповідає суті спору, в свою чергу судом констатується описка в позовній заяві та ухвалі про прийняття справи до провадження щодо відомостей про відповідача, які мають технічний характер та не впливають на розгляд справи по суті.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
23 липня 2021 року відповідачем складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-01-002198-а (далі Висновок).
Згідно висновку встановлено порушення ч. 8 ст. 12 та абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII та зобов`язано здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи Висновок протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Суд зауважує, що виклад нормативно-правового регулювання здійснюється в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до ст. 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
У відповідності до ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VII (далі Закон №922-VII) уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частин 4-7 ст. 8 Закону №922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Так, форму висновку про результати моніторингу закупівель та порядок його заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року №552 (далі - Порядок №552).
Відповідно до розділу ІІІ Порядку №552 у пункті 1 зазначаються:
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:
структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);
найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Застосовуючи вищевикладені положення до обставин цієї справи суд зазначає наступне.
Згідно Висновку допущені порушення зводились до наступного: встановлення в тендерній документації вимоги про надання Переможцем протягом десяти днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель копію останньої річної фінансової звітності та направлення на електронну адресу для перевірки та узгодження Договірну ціну з кошторисами є порушенням частини восьмої статті 12 та абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
За ч. 1, 2 ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 06.02.2018 року №2275-VIII (далі Закон №2275-VIII) статут товариства може встановлювати особливий порядок надання згоди уповноваженими на те органами товариства на вчинення певних правочинів залежно від вартості предмета правочину чи інших критеріїв (значні правочини).
Рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності, приймаються виключно загальними зборами учасників, якщо інше не передбачено статутом товариства.

Щодо оприлюднення останньої річної фінансової звітності.

До тендерної документації містився додаток №7: Інші документи (для учасників процедури закупівлі - юридичних осіб та фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб-підприємців). В цьому документі наявний п. 8, згідно якого:

Переможець процедури закупівлі, що є акціонерним товариством або товариством з обмеженою чи додатковою відповідальністю, для підтвердження додержання ним вимог статті 70 розділу XIII Закону України «Про акціонерні товариства» від 17 вересня 2008 року № 514-VI (зі змінами) або статті 44 глави V Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 06 лютого 2018 року № 2275-VIII (зі змінами) відповідно, у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель копію останньої річної фінансової звітності акціонерного товариства або копію останньої затвердженої фінансової звітності товариства з обмеженою чи додатковою відповідальністю (в якій зазначена інформація про вартість чистих активів) (з відміткою відповідного органу ДПС, або Державної служби статистики України, або з наданням сканованої копії відповідної квитанції (якщо фінансова звітність подавалась у електронному вигляді).

В наявній юридичній ситуації така вимога передбачала, що ТОВ, яке стало переможцем процедури закупівлі, мало протягом 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в цій же системі оприлюднити останню затверджену фінансову звітність ТОВ.

Позивач пояснював цю вимогу тим, що за змістом положень ч. 1, 2 ст. 44 Закон №2275-VIII рішення про значний правочин для ТОВ-переможця в разі сягання предмету правочину певної межі, визначеної відносно вартості чистих активів такого ТОВ, може мати спеціальний порядок ухвалення на загальних зборах учасників ТОВ (на противагу прийняття такого рішення виконавчим органом).

Як наслідок, позивач стверджував, що саме у відповідності до абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII він включив вищевказану вимогу до тендерної документації, адже мав необхідність підтвердити повноваження правомочності на укладення договору у представника переможця закупівлі. При цьому звертав увагу, що ці відомості мали б оприлюднюватися в електронній системі закупівель, тобто були б доступними для всіх.

Відповідач в свою чергу з посиланням на п. 3 розділу 5 Тендерної документації вказував на передбачення самим позивачем правила про те, що тендерна пропозиція Переможця підлягає відхиленню у випадку, зокрема, ненадання інших документів (інформації) згідно з вимогами цієї тендерної документації (після слів «До уваги Переможця процедури закупівлі»).

Як наслідок, відповідач зауважив, що ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII визначено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється виключно в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Разом з тим, виходячи зі змісту статті 26 Закону №922-VIII, учасник має право подавати тендерну пропозицію, вносити до неї зміни або відкликати свою тендерну пропозицію лише до закінчення строку подання тендерних пропозицій. Порядок подання додаткової інформації та/або документів після розкриття тендерних пропозицій регулюється частинами чотирнадцятою, шістнадцятою статті 29 Закону №922-VIII для учасника, частинами третьою, шостою статті 17 та частиною другою статті 41 Закону №922-VIII для переможця процедури закупівлі. Будь-яка інша інформація, що подана учасником після кінцевого строку її подання не є складовою тендерної пропозиції учасника у розумінні Закону. Отже, завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації, здійснюється учасниками саме до закінчення строку подання тендерних пропозицій, а переможцем у відповідності до вимог статті 17 та 41 Закону №922-VIII. Таким чином, неподання переможцем будь-якої інформації та документів, окрім тих, що визначені вищеописаними нормами законодавства, не може бути підставою для його відхилення.

Тобто, відповідач фактично вважав, що позивач запровадив непередбачену законодавством підставу для відхилення тендерної пропозиції переможця, що визначив порушенням законодавства.

При цьому згідно п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VIII переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Оцінюючи доводи сторін суд констатує наступне.

Позивач зазначав, що ця вимога не є порушенням ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII, оскільки оприлюднення мало бути здійснене в електронній системі закупівель.

Відповідачем не враховано, що сфера дії цієї норми права прямо окреслена в тексті самої норми: подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

При цьому процедура закупівлі вважається закінченою з моменту укладення договору про закупівлю.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20.03.2023 року у справі №160/7953/21.

Таким чином, до моменту укладення договору про закупівлю сторони перебувають в межах процедури закупівлі, щодо якої ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII встановлено правило про подання інформації саме через електронну систему закупівель.

Переможець в свою чергу є лише особою, яка отримала повідомлення замовника про намір укласти договір про закупівлю. Тобто, з такою особою ще не укладено договір.

Прикметно, що спірна вимога позивача фактично і стосувалася питання про те, як укладати договір з переможцем: чи вимагається для цього проведення загальних зборів.

Суд звертає увагу на те, що положенням ч. 2 ст. 41 Закону №922-VIII передбачено, що переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Таким чином, ч. 2 ст. 41 Закону №922-VIII передбачає надання переможцем процедури закупівлі «інформації про право підписання договору», а за ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII «подання інформації під час проведення процедури закупівлі … здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель». Отже, інформація про право підписання договору про закупівлю має бути надана саме в електронному вигляді через електронну систему закупівель, адже до укладення такого договору закупівлі все ще не завершена.

Отже, суду належить встановити чи дійсно вимога оприлюднити річну фінансову звітність ТОВ стосується «надання інформації про право підписання договору».

Суд констатує, що таке право дійсно пов`язане з відомостями, які містяться у річній фінансовій звітності ТОВ, адже якщо буде встановлено, що для такого ТОВ укладення договору може бути здійснене лише за рішенням загальних зборів учасників, то право на підписання договору представником ТОВ, яке такі збори не провело, буде відсутнє. Тобто, право на підписання є похідним та прямо залежить в т.ч. від проведення чи непроведення таких загальних зборів, а проведення зборів залежить від вартості чистих активів ТОВ, що визначається відповідно до останньої фінансової звітності такого ТОВ. При цьому йдеться саме про імперативний припис законодавства ч. 2 ст. 44 №2275-VIII, який не може бути змінений статутом.

Суд зазначає, що відповідач визнав необґрунтованим саме «встановлення в тендерній документації вимоги … оприлюднення в електронній системі закупівель копію останньої річної фінансової звітності». Судом оцінено саме це зауваження.

В свою чергу відповідач не висловив зауважень до цієї вимоги в аспекті визначених позивачем наслідків неоприлюднення відповідної фінансової звітності (що тендерна пропозиція буде відхилена через це), в зв`язку з чим це питання перебуває за межами судового розгляду. Отже в межах розгляду цієї справи, позивачем не порушено законодавство про публічні закупівлі, передусім ч. 8 ст. 12 та абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII, а навпаки дотримано цих положень законодавства.

При цьому суд підкреслює відповідач, визначивши порушену норму, фактично звів своє зауваження до того, що позивач вимагав саме оприлюднення в електронній системі закупівель відповідних документів. Судом в свою чергу з посиланням на цю ж норму права та на п. 1 ч. 2 ст. 41 Закону №922-VIII констатовано, що інформація про право підписання договору, яка прямо залежить від предмету закупівлі та його порівняння з відомостями фінансової звітності ТОВ, має надаватися саме через електронну систему закупівель, оскільки є інформацією, що надається «під час процедури закупівлі».

Як наслідок, це зауваження відповідача є необґрунтованим.

Щодо вимоги направлення на електронну адресу для перевірки та узгодження Договірної ціни з кошторисами.

До тендерної документації містився додаток №7: Інші документи (для учасників процедури закупівлі - юридичних осіб та фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб-підприємців). В цьому документі наявний п. 9, згідно якого:

Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує 10 календарних днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, надає замовнику шляхом направлення на електронну адресу е-mail: для перевірки та узгодження Договірну ціну з кошторисами.

Позивач зазначав, що процедура відкритих торгів закінчується в момент визначення переможця закупівлі та переходить до стадії укладання договору про закупівлю. Враховуючи, що ціна тендерної пропозиції учасника може зменшитись за результатами електронного аукціону, що призведе до необхідності перерахунку учасником кошторисів, та враховуючи вимоги ч. 4 ст. 41 Закону №922-VIII, договірна ціна може погоджуватись сторонами саме під час укладання договору про закупівлю з дотриманням вимог Закону №922-VIII та Цивільного кодексу України. Позивач також послався на лист Мінекономрозвитку України від 05.08.2016 року №3302-06/24782-06.

Зауваження відповідача до цієї вимоги тендерної документації обґрунтовувалося тими ж посиланнями, що і попереднє зауваження.

Як вже зазначав суд, процедура закупівлі вважається закінченою з моменту укладення договору про закупівлю.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20.03.2023 року у справі №160/7953/21.

Зміст вимоги позивача в тендерній документації передбачав надання документів до укладення договору за результатами процедури закупівлі. Отже, з тих же підстав, що викладені судом при оцінці попереднього зауваження, суд констатує, що саме на виконання ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII відповідні документи мали б вимагатись позивачем через електронну систему закупівель, а не на електронну пошту.

Також суд критично ставиться до вимоги позивача надавати документи, які стосуються погодження договірної ціни, на електронну пошту. При цьому позивач вірно вважав необхідним підтверджувати публічно право підпису, однак з питань, що стосуються договірної ціни та прямо впливають на прозорість закупівлі і мету функціонування системи публічних закупівель, визначив закритий для публічності спосіб надання документів.

Лист, на який посилався позивач, не передбачає надання документів на електронну пошту, а не в електронній системі закупівель. При цьому вимога використовувати цю систему є положенням законодавства, яке в будь-якому разі не залежить від позиції органів виконавчої влади. В свою чергу періодизація процедури закупівлі, яку наводив позивач, не відповідає вищевикладеним мотивам суду. Так, як вже вказав суд, до укладення договору інформація подається саме через систему електронну систему закупівель, в зв`язку з чим позивач безпідставно вважав можливим надання таких документів лише на електронну пошту.

Отже, це зауваження відповідача було обґрунтованим.

В свою чергу зауваження відповідача мало пропорційне зобов`язання, покладене на позивача вжити заходів щодо недопущення порушення, що узгоджується з повноваженнями відповідача та є пропорційним заходом впливу відносно допущеного порушення.

При цьому суд відхиляє доводи відзиву про відсутність впливу Висновку на права позивача, оскільки констатація факту порушення особою законодавства очевидно впливає на її права та законні інтереси. Окрім цього, відповідач поклав на позивача позитивні зобов`язання, що є втручанням в індивідуальну свободу, а тому також впливає на права і свободи позивача, хоча й здійснено відповідачем в межах наявних у нього повноважень. Однак саме в аспекті права особи на судовий захист в результаті реалізації відповідних повноважень відповідачем суд констатує, що позивач мав право на цей позов та обґрунтовано звернувся з ним до суду.

Враховуючи зазначене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат.

При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 2270,00 грн, що підтверджується платіжним документом від 03.08.2021 року. Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений судовий збір за подання позову підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Ізмаїльської філії державного підприємства Адміністрація морських портів України (68609, Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Набережна Лукі Капікраяна, буд. 4, ) до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (88008, Львівська область, м. Ужгород, вул. Народна, буд. 4, код ЄДРПОУ ВП: 40922492) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 23.07.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-01-002198-а в частині висновку про порушення Ізмаїльською філією державного підприємства Адміністрація морських портів України ч. 8 ст. 12 та абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VII шляхом встановлення в тендерній документації вимоги про надання переможцем протягом десяти днів з дня оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель копії останньої річної фінансової звітності.

В іншій частині заявлених позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (88008, Львівська область, м. Ужгород, вул. Народна, буд. 4, код ЄДРПОУ ВП: 40922492) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Ізмаїльської філії державного підприємства Адміністрація морських портів України (68609, Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Набережна Лукі Капікраяна, буд. 4, ) сплачений судовий збір у розмірі 1135,00 гривень (одна тисяча сто тридцять п`ять гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко