Справа № 140/14892/24
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог

07 квітня 2025 року ЛуцькСправа № 140/14892/24
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Валюха В.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін заяву про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними бездіяльності та дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2024 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Вінцюк Юлія Борисівна звернулася з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про:

- визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо невнесення даних ОСОБА_1 у Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів про його виключення з військового обліку на підставі пункту 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-ХІІ (далі Закон № 2232-ХІІ), та зобов`язання відповідача внести дані у Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключення з військового обліку на підставі пункту 3 частини шостої статті 37 Закону № 2232-ХІІ;

- визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо проставлення у військово-обліковому документі відмітки про зняття з військового обліку, та зобов`язання відповідача проставити відмітку про його виключення з військового обліку на підставі пункту 3 частини шостої статті 37 Закону № 2232-ХІІ.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а. с. 34).

28.03.2025 суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху, відповідно до якої позовну заяву було залишено без руху, встановлено позивачу/представнику позивача строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, та роз`яснено, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву в частині позовних вимог буде залишено без розгляду на підставі частини п`ятнадцятої статті 171, пункту 7 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) (а. с. 40-41).

03.04.2025, на виконання ухвали суду від 28.03.2025 про залишення позовної заяви без руху, від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Вінцюк Ю.Б. надійшла заява про поновлення строку звернення до суду (а. с. 43-44).

Ухвалою суду від 04.04.2025 продовжено розгляд справи (а. с. 46).

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що в задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду необхідно відмовити, а позов в частині позовних вимог залишити без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, однією із основних позовних вимог є вимога про визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо проставлення у військово-обліковому документі відмітки про зняття з військового обліку.

Вказана позовна вимога, як вбачається із тексту позовної заяви, мотивована тим, що 12.10.2022 працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 у військовому квитку ОСОБА_1 було проставлено відмітку про те, що він знятий з військового обліку, хоча на підставі довідки позаштатної постійної діючої військово-лікарської комісії від 12.10.2022 № 10/2041 він повинен бути виключений з військового обліку з проставленням відповідної відмітки у військово-обліковому документі. Такі дії відповідача представник позивача розцінює як порушення процедури виключення ОСОБА_1 з військової служби, та оскаржує до суду.

Водночас, дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо проставлення у військовому квитку ОСОБА_1 відмітки про зняття з військового обліку були вчинені 12.10.2022, тому зазначені дії відповідача позивач міг оскаржити до суду в строк до 12.04.2023.

Проте, адвокат Вінцюк Ю.Б. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом лише 20.12.2024, тобто, із значним (більше півтора року) пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами.

03.04.2025, на виконання ухвали суду від 28.03.2025 про залишення позовної заяви без руху, від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Вінцюк Ю.Б. надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

Заява мотивована тим, що позивач дійсно знав про наявність у нього відмітки про зняття з військового обліку, однак на момент її проставлення така відмітка не порушувала права ОСОБА_1 та не несла жодних негативних наслідків, оскільки виключення з військового обліку підтверджувалося іншими записами у військовому квитку.

Лише після того, як у липні 2024 року позивач виявив, що у застосунку «Резерв+» міститься інформація про його перебування на військовому обліку, можна констатувати про виявлення позивачем порушення його права (а. с. 43-44).

При вирішенні питання про наявність підстав для поновлення строку звернення в частині позовних вимог суд враховує таке.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13.12.2011 у справі № 17-рп/2011 визначив, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки ж звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. При цьому підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги).

Враховуючи викладене, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Тобто, поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 18.12.2024 у справі № 280/7379/23).

Верховний Суд у постанові від 06.04.2021 у справі № 823/2363/18, досліджуючи питання поважності причин строку звернення до суду, дійшов висновку, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Суд враховує, що дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо проставлення у військовому квитку ОСОБА_1 відмітки про зняття з військового обліку були вчинені 12.10.2022, про що позивачу мало бути відомо в день вчинення таких дій з огляду на те, що військовий квиток знаходиться у нього. При цьому, у заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача не заперечує ту обставину, що позивач знав про наявність такої відмітки у день її проставлення.

Відтак, зазначені дії відповідача щодо проставлення 12.10.2022 у військовому квитку ОСОБА_1 відмітки про зняття з військового обліку позивач міг оскаржити до суду в строк до 12.04.2023.

Законодавство України розрізняє поняття «виключення з військового обліку» та «зняття з військового обліку» за підставами та правовими наслідками, про що позивачу мало бути відомо. Тому строк звернення до суду з цим позовом необхідно обчислювати саме з дня проставлення у військовому квитку ОСОБА_1 відмітки про зняття з військового обліку, а не з дня оновлення даних у застосунку «Резерв+».

Проте, адвокат Вінцюк Ю.Б. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом лише 20.12.2024, тобто, із значним (більше півтора року) пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду, при цьому, ні у позовній заяві, ні у заяві про поновлення строку звернення до суду не навела поважних причин пропуску строку звернення до суду у зазначеній частині позовних вимог.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений частиною другою статті 122 КАС України строк звернення до суду у частині позовних вимог (а саме вимог про визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо проставлення у військово-обліковому документі відмітки про зняття з військового обліку та похідної вимоги про зобов`язання відповідача проставити відмітку про виключення з військового обліку на підставі пункту 3 частини шостої статті 37 Закону № 2232-ХІІ), заява про поновлення строку не містить поважних причин пропуску вказаного строку, тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду у зазначеній частині позовних вимог на підставі частини третьої статті 123, пункту 8 частини першої статті 240 КАС України.

Суд також наголошує на тому, що залишення позову без розгляду в зазначеній частині позовних вимог не позбавляє права позивача усунути недоліки записів у військовому квитку шляхом особистого звернення до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Крім того, позивачу/представнику позивача необхідно також роз`яснити право на звернення до суду із клопотанням про повернення судового збору на підставі пункту 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, у зв`язку із залишенням без розгляду позову в частині позовних вимог у цій справі.

Керуючись частинами першою, другою статті 122, частиною третьою статті 123, пунктом 8 частини першої статті 240, статтями 248, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду в частині позовних вимог відмовити.

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними бездіяльності та дій, зобов`язання вчинити дії в частині позовних вимог про визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо проставлення у військово-обліковому документі ОСОБА_1 відмітки про зняття з військового обліку та похідної вимоги про зобов`язання проставити відмітку про виключення з військового обліку на підставі пункту 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-ХІІ залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвалу суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.М.Валюх