Справа № 160/4368/25
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 квітня 2025 рокуСправа № 160/4368/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИВ:

10.02.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 2358к від 04.12.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 1421 о/с від 11.12.2024 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» в частині звільнення з посади ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді командира взводу № 3 роти № З полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-рапотової дії» (стрілецької);

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.12.2024 року по день ухвалення судового рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2025 року адміністративний позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали доказів поважності причин пропуску відповідного строку, зазначених у позовній заяві (з доказами направлення відповідачу).

13.03.2025 року на виконання вимог ухвал суду від 11.02.2025 року від позивача на адресу суду надійшла заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій він просить суд поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з цією позовною заявою.

В обгрунтування вказаної заяви позивач посилався на те, що копію спірного наказу він отримав на виконання його рапорту, який ним був поданий з метою отримання його копії для ознайомлення 09 грудня 2024 року, що підтверджується вхідним № В-6818 від 09.12.2024 року та матеріалами службового розслідування, де відсутні будь-які підписи позивача.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків викладених в ухвалі суду від 11.02.2025 року та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду належним чином завірені копії доказів, коли саме ОСОБА_1 отримав листа відповідача з копією наказу № 2358к від 04.12.2024 року, зокрема, належним чином завірену копію конверту із відміткою органу поштового зв`язку.

Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 року було направлено позивачу на поштову адресу, зазначену ним в позовній заяві, а саме АДРЕСА_1 , проте не було вручене позивачу, у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

03.04.2025 року на адресу суду через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали суду від 17.03.2025 року надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, до якої долучено копію листа від ГУНП в Дніпропетровській області №699-2025 від 07.01.2025 року та конверту з поштовим штемпелем "Укрпошта".

Дослідивши вказану заяву про поновлення строку звернення до суду, суддя зазначає наступне.

Згідно із частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.3 ст. 122 КАС України).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 цього Кодексу).

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суддя зазначає, що порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен дізнатися, що містяться в ч.2 ст.122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спірних правовідносин у даній справі, зокрема, є правомірність винесення наказу № 2858к від 04.12.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII Про Дисциплінарний статут Національної поліції України (в редакціїї, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суддя зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суддя зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Відповідно до матеріалів справи, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Згідно із частинами першою, другою статті 30 Дисциплінарного статуту НП України у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Згідно з приписами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, в поданій заяві позивачем зазначено, що копію наказу № 2358к від 04.12.2024 року він отримав разом з листом від ГУНП в Дніпропетровській області №699-2025 від 07.01.2025 року, що було відправлено 09.01.2025 року засобами поштового зв`язку "Укрпошта", та отримано ним 10.01.2025 року.

На підтвердження того, що спірний наказ позивачем отримано саме 10.01.2025 року останній долучив копію конверту зі штемпелем органу поштового зв`язку "Укрпошта".

Отже, про порушення своїх прав позивач дізнався 10.01.2025 року (підтверджується позивачем), тоді як строк звернення з даним позовом становить - 15 днів та закінчується 25.01.2025 року.

Відповідно до копії накладної кур`єрської служби "ТВІН-ДМ" позивач направив позов 11.01.2025 року.

При цьому, до суду конверт із позовною заявою надійшов 10.02.2025 року, що підтверджується відповідною відміткою уповноваженої особи та штемпелем вхідної кореспонденції відділу документального забезпечення суду, тобто зі спливом одного місяця.

Відповідно до правил частин п`ятої та шостої статті 124 ЦПК України останній день процесуального строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу; строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» поштовий зв`язок - це приймання, обробка, перевезення та доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій. Оператор поштового зв`язку (оператор) - це суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

Відповідно до Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку, ведення якого покладено згідно з частиною шостою статті 8 Закону України «Про поштовий зв`язок» на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, організація кур`єрського зв`язку «ТВІН-ДМ» не є повноважним оператором з надання послуг поштового зв`язку, оскільки така служба не зареєстрована відповідно до вимог чинного законодавства та не наділена такими правовим статусом та повноваженнями.

Аналогічна правова позиція щодо організації кур`єрського зв`язку «ТВІН-ДМ» та строку звернення до суду викладено в ухвалі Верховного Суду від 12.09.2019 року по справі №203/1546/17.

Суддя враховує, що до конверту додано копію накладної, в якій зазначено дату здачі відправлення кур`єрській службі 11.01.2025 року, Дніпропетровський окружний адміністративний суд отримав зазначений конверт лише 10.02.2025 року.

При цьому, слід зазначити, що у зазначеному документі у відповідній графі відсутній підпис працівника поштової установи - організації кур`єрського зв`язку «ТВІН-ДМ» про прийняття від ОСОБА_1 поштового відправлення для подальшої кур`єрської доставки до місця призначення. На накладній взагалі відсутні будь-які підписи, відбитки штампів або печаток, які б могли свідчити про прийняття поштового відправлення поштовою установою. При таких обставинах вказаний документ є по суті лише заповненим бланком накладної (кур`єрської розписки) №221536 та не доводить факт відправлення 11.01.2025 року позивачем позовної заяви через засоби поштового зв`язку.

Крім того, враховуючи тривалий час між відправленням кореспонденції та її вручення адресату, а також той факт, що позовну заяву позивач здав не до уповноваженого оператора поштового зв`язку, суддя позбавлений можливості враховувати інформацію, зазначену у копії такої накладної.

З огляду на викладене, датою звернення до суду із даним позовом суддя вважає 10.02.2025 року згідно зі штемпелем вхідної кореспонденції відділу документального забезпечення суду.

Оцінюючи наведені позивачем обгрунтування пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом слід зазначити, що такі підстави не можуть бути визнані поважними, оскільки не підтверджені належними доказами.

Отже, звернувшись до суду із цим позовом 10.02.2025 року, позивач пропустив встановлений 15-денний строк звернення до суду (такий строк оскарження спірного наказу позивачем визнається в поданій заяві).

Частиною 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки судом визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом, позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена та набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Ухвала суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна