Справа № 520/6327/25
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про залишення позовної заяви без розгляду
07 квітня 2025 р. Справа №520/6327/25
Фермерське господарство "Обрій" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просить суд:
- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України повторно розглянути повідомлення від 05.08.2024 №05/08 про знищення первинних документів відповідність ФГ "Обрій" п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.03.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.03.2025 позов залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали.
Щодо аргументів, викладених у заяві позивача, суд зазначає таке.
Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд враховує, що законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").
У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).
Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.
Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.
Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.
Як встановлено судом, про неприйняття позитивного рішення про задоволення його заяви від 05.08.2024 №05/08 позивачу було відомо з 04.09.2024 - з моменту отримання листа ДПС від 04.09.2024, при цьому позивач звернувся до суду 20.03.2025.
Суд вважає неприйнятними аргументи позивача у контексті того, що отриманий лист від відповідача 04.09.2024, не було зрозуміло позивачу з приводу того чи є листи контролюючого органу про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.
Водночас, лист відповідача від 04.09.2024 містить повідомлення, що ГУ ДПС у Харківській області відмовляє у застосуванні ХХ Податкового кодексу України ФГ "ОБРІЙ".
Отримання відповіді на запит 15.10.2024 не змінює момент, з якого особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли особа почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язана з початком перебігу строку звернення до суду в разі, в разі якщо така особа без зволікань і протягом розумного строку не вчинила активних дій щодо отримання інформації щодо порушуваного нею питання.
Отже, з дня отримання листа від 04.09.2024 платник податків вважається таким, що повинен була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк, демонструючи свою необізнаність щодо результату розгляду його заяв, звернулась до відповідача із заявою чи запитом про надання їй відповідної інформації.
Так, позивач зазначає про таку поважну причину пропуску строку звернення до суду як збройна агресія РФ, водночас, численні правові позиції Верховного Суду з цього питання вказують на те, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки через запровадження такого, не можна безумовно вважати поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.
Відтак, суд приходить до висновку про те, що позов подано до суду з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.
Сама по собі бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Тобто бездіяльність не має чітко окреслених часових меж, а саме явище бездіяльності є триваючим.
Водночас, у межах спірних правовідносин, оскаржуючи бездіяльність відповідача та обравши саме такий спосіб захисту порушеного права, позивач посилається на отриманий ним 04.09.2024 лист від контролюючого органу, а тому безсумнівно можна визначити дату, з якої позивачу стало відомо про неприйняття відповідачем позитивного рішення - незадоволення його заяви, а саме повідомлення про відсутність підстав для її розгляду у зв`язку з невідповідністю заяв вимогам закону, у зв`язку з чим аргументи, викладені у заяві від 03.04.2025, є неприйнятними, тобто, недоліки позову позивачем не усунуто.
Згідно з ч.ч.13-15 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 9, 45, 171, 229, 240, 243, 247, 248, 257, 294, 295, 297 КАС України, суд, -
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 07 квітня 2025 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ