Справа № 160/7609/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 квітня 2025 року Справа 160/7609/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши заяву представника позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, треті особи на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Міністерства оборони України, в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати протокол комісії Міністерства оборони України із розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги від 27.12.2024 р. №47/д в частині, що стосується повернення на доопрацювання документів;

- зобов`язати Міністерство оборони України призначити та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) одноразову грошову допомогу одним платежем на момент подачі заяви про виплату одноразової грошової допомоги.

Ухвалою суду від 17.03.2025 року відкрито провадження в адміністративній справі № 160/7609/25 та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 31.03.2025 року клопотання представника відповідача про залучення в якості третіх осіб на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язвання вчинити певні дії задоволено; залучено у якості третіх осіб на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у даній справі.

В обґрунтування означеної заяви зазначено, що представник Міністерства оборони України водить в оману та перекручує факти, оскільки ОСОБА_1 з ОСОБА_5 є сім`єю, які проживали разом без реєстрації шлюбу, на підставі п.5 ч.4 ст. 16-1 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Суд, вивчивши доводи представника позивача, викладені в заяві, проаналізувавши норми КАС України, прийшов до таких висновків.

Предметом спору у вказаній справі є визнання протиправним та скасування протоколу комісії Міністерства оборони України із розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги від 27.12.2024 р. №47/д в частині, що стосується повернення на доопрацювання документів; зобов`яння Міністерства оборони України призначити та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) одноразову грошову допомогу одним платежем на момент подачі заяви про виплату одноразової грошової допомоги.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного)

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Покликання представника позивача на те, що представник відповідача вводить суд в оману та перекручує факти, не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Разом з цим суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити "значення справи для сторін" і "значний суспільний інтерес" має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи за правилами загального позовного провадження) повинні мати своєрідне "конкретизоване" пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у заявленому представником позивача клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Крім того, рішенням Ради суддів України № 23 від 05 серпня 2022 р. затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає заяву представника позивача, як щодо переходу зі спрощеного позовного провадження спрощене позовного провадження з викликом сторін необґрунтованою та такою, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, треті особи на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька