Справа № 240/9181/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2025 року м. Житомир справа № 240/9181/25

категорія 106030200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо ненаправлення заяви позивача про призначення одноразової грошової допомоги із доданими документами до комісії Міністерства оборони України з питань призначення і виплати одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум;

- зобов`язати відповідача направити заяву позивача про призначення одноразової грошової допомоги із доданими документами до комісії Міністерства оборони України з питань призначення і виплати одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) перевіряючи відповідність позовної заяви вимогам, зокрема, статті 161 КАС України суд звертає увагу на таке.

Як передбачено у частині п`ятій статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, а згідно з частиною другою статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі у справі за клопотанням учасників справи.

Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Відповідно до частини п`ятої статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З наведених положень КАС України вбачається, що питання про залучення третьої особи вирішується ухвалою суду за заявою, в якій зазначається, на яких підставах належить залучити до участі у справі третю особу.

У позовній заяві позивачем вказано третіми особами Міністерство оборони України і ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак не заявлено клопотання з обґрунтуванням підстав залучення до участі у справі третіх осіб, які і не наведено жодних підстав та доводів у позовній заяві.

Отже питання залучення до участі у справі третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору потребує аргументації сторони-ініціатора залучення відповідної особи до участі у справі у порядку частини четвертої статті 49 КАС України.

Також, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України після одержання позовної заяви суд з`ясовує чи позов подано у строк, установлений законом.

Так, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

У частині другій статті 122 КАС України встановлено шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Визначаючись щодо строку звернення до суду у цій справі суд виходить з того, що за змістом заявлених вимог позивач позивається щодо направлення відповідачем - ІНФОРМАЦІЯ_3 заяви позивача про призначення одноразової грошової допомоги із доданими документами до комісії Міністерства оборони України, про відсутність підстав щодо направлення якої, у зв`язку з чим і заявлено позов, позивач дізнався з відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20 серпня 2024 року № 1043/10/11304, копію якої долучено до позову.

Оскільки ненаправлення заяви й документів позивача зумовило звернення до суду із заявленими вимогами, саме з отриманням листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20 серпня 2024 року № 1043/10/11304 позивач вважається обізнаним про порушення свого права на виплату грошової допомоги у відповідному розмірі.

При цьому, повторне звернення до ІНФОРМАЦІЯ_4 , дії якого не є предметом оскарження, не змінює момент, з якого позивач був обізнаний про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду із заявленими вимогами.

Таким чином, будучи обізнаним з листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20 серпня 2024 року № 1043/10/11304 про відсутність підстав для направлення заяви до комісії Міністерства оборони України, до суду із цим позовом позивач звернувся 31 березня 2025 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

Відповідно до вимог частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд звертає увагу, що при зверненні до суду позивач має довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Усталеною є позиція Верховного Суду, в тому числі і Великої Палати, про те, що поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України, яка застосовується субсидіарно, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам статті 161 КАС України її належить залишити без руху з наданням десятиденного строку для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати підстави для поновлення строку, додавши докази поважності причин пропуску цього строку, а також заяви про залучення до участі у справі третіх осіб: Міністерства оборони України і ІНФОРМАЦІЯ_4 (за потреби) із зазначенням підстав для залучення третіх осіб до участі у цій справі.

Керуючись статтями 49, 122, 123, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько