Справа № 240/6472/25
Суддя: Леміщак Дмитро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2025 року м. Житомир справа № 240/6472/25

категорія 111030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Леміщак Д.М., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕНОІЛ" (просп. Леоніда Каденюка, 23, м. Київ, 02094) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7,м. Житомир,Житомирська обл., Житомирський р-н, 10003) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДЕНОІЛ" звернулося до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою суду від 17.03.2025 позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕНОІЛ" залишено без руху та запропоновано позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду: нової позовної заяви до відповідача, оформленої із дотриманням вимог статей 5, 160-161 КАС України; клопотання/заяви про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору з доказами підтвердження майнового стану позивача, оформленої з урахуванням вимог статті 167 КАС України.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від ТОВ "ДЕНОІЛ" до суду надійшло клопотання про розстрочення сплати судового збору, в якому позивач просить розстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення. В обґрунтування вказаного клопотання зазначив, що майновий стан не дозволяє повністю сплатити судовий збір, у зв`язку з тим, що рахунки підприємства арештовані на підставі постанов про відкриття виконавчого провадження та у зв`язку з важким фінансовим становищем. ТОВ "ДЕНОІЛ" протягом довгого часу не здійснює господарську діяльність, так як знаходиться у стані вирішення і нормалізації прибутковості.

Розглянувши клопотання про розстрочення сплати судового збору, суд зважає на таке.

Згідно з частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені в Законі України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI).

За приписами статті 8 Закону № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто вказаною нормою визначено вичерпний перелік осіб, яким суд може відстрочити сплату судового збору або звільнити від такої сплати, до яких позивач не належить.

Отже, у відповідності до статті 8 Закону № 3674-VI позивач не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія зазначеної норми закону щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Крім того, згідно з частинами першою та третьою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що клопотання про звільнення (відстрочення/розстрочення) від сплати судового збору повинно бути обґрунтовано, виходячи із приписів статті 133 КАС України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, які застосовуються виключно до осіб, рівень доходів яких обмежений, з метою усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя.

Таким чином, до клопотання про розстрочення сплати судового збору позивач зобов`язаний надати належні докази підтвердження свого майнового стану.

Обґрунтовуючи неможливість сплати судового збору, позивач зазначив про арешт рахунків підприємства на підставі постанов про відкриття виконавчого провадження, однак жодних належних та допустимих доказів зазначеного не надав.

Суд зауважує, що подані позивачем копії постанов про відкриття виконавчого провадження не підтверджують арешту рахунків.

При цьому, позивач не надає доказів відсутності у товариства інших банківських рахунків.

Отже, сама по собі інформація щодо арешту рахунків та нездійснення товариством господарської діяльності не може бути підставою для звільнення від сплати або розстрочення сплати судового збору.

Враховуючи, що звільнення, відстрочення, розстрочення від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов`язком суду, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Водночас, з метою недопущення порушення прав позивача на доступ до судового захисту, суд, враховуючи приписи частини другої статті 121 КАС України, вважає за необхідне продовжити товариству строк усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕНОІЛ", встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17.03.2025.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Леміщак