Справа № 460/6060/24
Суддя: Запотічний Ігор Ігорович
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 460/6060/24 пров. № А/857/20791/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Запотічного І.І.,

суддів: Глушка І.В., Довгої О.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 18 липня 2024 року (суддя Зозуля Д.П., ухвалене в м. Рівне) у справі № 460/6060/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанови, розпорядження,-

В С Т А Н О В И В:

06.06.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз Збут" звернулося в суд з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач), у якому просило суд: визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2625 від 27.12.2023 Про застосування санкцій до ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу; визнати протиправним та скасувати розпорядження від 27.12.2023 № 385-р Про усунення порушень ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 18 липня 2024 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, його оскаржив позивач- Товариство з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ", подавши апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду, та з наведених в ній підстав, покликаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове про задоволення позову.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу не погоджується з доводами апелянта, рішення суду першої інстанції вважає законним та просить залишити його без змін.

Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзив, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, щоТовариство з обмеженою відповідальністю РІВНЕГАЗ ЗБУТ є підприємством, що здійснює господарську діяльність із постачання природного газу на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання природного газу, виданої відповідно до постанови НКРЕКП від 16.05.2017 №653.

З матеріалів справи встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 04.10.2023 №1839 Про проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ та посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 03.11.2023 №537, Сектором НКРЕКП у Рівненській області у термін з 15.11.2023 по 28.11.2023 проведено позапланову виїзну перевірку щодо дотримання ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ вимог законодавства Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (далі Ліцензійні умови).

За результатами позапланової виїзної перевірки ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ складено Акт від 28.11.2023 №502 (далі - Акт перевірки № 502), яким зафіксовано наступні порушення: підпункт 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП, а саме: пункту 3.1 глави 3 Мінімальних стандартів, у частині забезпечення постачальником мінімальні стандарти якості послуг постачання природного газу споживачу; пункту 3.2 глави 3 Мінімальних стандартів у частині дотримання мінімального стандарту повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача, у тому числі повернення переплати попередніми постачальниками, або надання обґрунтованої відповіді споживачу щодо повернення суми переплати - у строк не більше 5 робочих днів з дня отримання письмової вимоги побутового споживача; пункту 3.4 глави 3 Мінімальних стандартів у частині сплати споживачу компенсації у розмірах, наведених у додатку 3 до цих Стандартів та вимог, у разі недотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу, зазначених у пункті 3.2 цієї глави.

На підставі акту перевірки, підготовлено обґрунтування до проєкту постанови НКРЕКП Про застосування санкцій до ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та проєкту розпорядження НКРЕКП Про усунення порушень ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ (далі Обґрунтування), які також розміщені на офіційному вебсайті НКРЕКП.

Також, за результатами розгляду Акта перевірки № 502, НКРЕКП були прийняті постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2625 від 27.12.2023 Про застосування санкцій до ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та розпорядження від 27.12.2023 № 385-р Про усунення порушень ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ, якою накладено штраф на ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ у розмірі 151 793,00грн за порушення підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

Окрім цього, Розпорядженням № 385-р ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ зобов`язано усунути порушення підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201, у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП, для чого у строк до 02.01.2024 сплатити компенсацію 683 споживачам за недотримання Мінімальних стандартів, про що повідомити НКРЕКП.

Товариство з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" зазначені рішення вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню, відтак звернулось в суд з даним позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до статтей 1-3 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі Закон про НКРЕКП), НКРЕКП є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики: діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу. Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу. Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

Частиною першою статті 17 Закону про НКРЕКП передбачено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема, приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

Як передбачено абзацом 3 частини п`ятої та частиною дев`ятою статті 14 Закону про НКРЕКП передбачено, що рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 19 Закону про НКРЕКП, зокрема, передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Підставами для проведення позапланової виїзної перевірки є, зокрема обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах. Перевірка проводиться на підставі рішення НКРЕКП.

Як передбачено положеннями пункту 3.2 глави 3 Мінімальних стандартів до якості обслуговування споживачів природного газу та порядку надання компенсації споживачам за їх недотримання, затверджених постановою НКРЕКП від 21.09.2017 №1156 (у редакції постанови НКРЕКП від 10.11.2022 №1415) (далі Мінімальні стандарти), до мінімальних стандартів якості при наданні постачальником послуг постачання природного газу належить, зокрема, повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача, у тому числі повернення переплати попередніми постачальниками, або надання обґрунтованої відповіді споживачу щодо повернення суми переплати у строк не більше 5 робочих днів з дня отримання письмової вимоги побутового споживача. Даний стандарт введений в дію з 01.01.2023.

Постановою НКРЕКП від 10.11.2022 №1416 Про затвердження форм звітності щодо їх заповнення (далі Постанова №1416) передбачено надання постачальником природного газу інформації щодо показників комерційної якості надання послуг з постачання природного газу та щодо дотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу та сум наданих компенсацій споживачам, у тому числі щодо повернення переплати попередніми постачальниками.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, Регулятором проаналізовано реєстри надання послуг та письмових звернень споживачів, реєстри надання компенсацій споживачам постачальників природного газу за 2-й квартал 2023 року, що подаються до НКРЕКП відповідно до вимог Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-газ-якість-постачання (квартальна) Звіт щодо показників комерційної якості надання послуг з постачання природного газу та надання компенсацій споживачам, затвердженої Постановою № 1416, на підставі яких заповнюється форма звітності № 4- НКРЕКП-газ-якість-постачання (квартальна), на підставі яких заповнюється форма звітності № 4-НКРЕКП-газ-якість-постачання (квартальна), за даними яких за 2-й квартал 2023 року ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ не надавалися компенсації споживачам у звітному періоді.

Згідно пунктів 3.4, 3.11 глави 3 Мінімальних стандартів у разі недотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу, зазначених у пункті 3.2 цієї глави, постачальник сплачує споживачу компенсацію у розмірах, наведених у додатку 3 до Мінімальних стандартів. У разі невиконання постачальником вимог пункту 3.5 цієї глави щодо строків надання компенсацій сума відповідної компенсації подвоюється, а у разі прострочення граничного терміну надання компенсації на понад 90 днів надається у п`ятикратному розмірі та має бути врахована при розрахунках у найближчому розрахунковому періоді.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що у ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ у звітності для таких послуг зазначена затримка виконання послуги внаслідок форс-мажорних обставин.

Разом з тим, згідно з положеннями Постанови №1416 затримка у наданні послуги внаслідок форс-мажорних обставин або з вини споживачів має бути документально підтверджена.

Як передбачено пунктом 1.1. Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджений постановою НКРЕКП від 14.06.2018 №428 (далі Порядок контрою №428), дія цього Порядку поширюється на суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу.

Відповідно до пункту 10.1 Порядку контролю №428 у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій.

За порушення законодавства та ліцензійних умов у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП може застосовувати до ліцензіатів санкції у вигляді: застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; накладення штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії (аналогічні норми передбачено статтею 22 Закону про НКРЕКП). Рішення НКРЕКП про усунення порушень, виявлених під час здійснення перевірок, оформлюється розпорядженням, копія якого вручається особисто уповноваженій особі ліцензіата (з відміткою про вручення на примірнику, який залишається в НКРЕКП) або надсилається ліцензіату рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення не пізніше п`яти робочих днів з дня прийняття (пункти 10.3 та 10.4 Порядку контролю №428).

Частинами четвертою, п`ятою та дев`ятою статті 14 Закону про НКРЕКП передбачено, що Регулятор на своїх засіданнях, зокрема, розглядає та приймає рішення з питань, що належать до його компетенції. Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Щодо посилання позивача на те, що з 01.05.2022 від не є постачальником природного газу в розумінні норм діючого законодавства слід зазначити таке.

Згідно з пунктами 27 та 28 статті 1 Закону України Про ринок природного газу постачальник природного газу - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із постачання природного газу; постачання природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і полягає в реалізації природного газу безпосередньо споживачам на підставі укладених з ними договорів;

Відповідно до частини першої та третьої статті 9 Закону України Про ринок природного газу, господарська діяльність на ринку природного газу, пов`язана з його транспортуванням, розподілом, зберіганням, наданням послуг установки LNG, постачанням природного газу, провадиться за умови отримання відповідної ліцензії, ліцензія на провадження господарської діяльності на ринку природного газу, пов`язаної з його транспортуванням, розподілом, зберіганням, наданням послуг установки LNG, постачанням природного газу, видається Регулятором у встановленому законодавством порядку.

Положеннями пунктів 1.2., 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (далі Ліцензійні умови з постачання природного газу) передбачено, що ліцензійні умови є обов`язковими для суб`єктів господарювання незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які провадять або мають намір провадити господарську діяльність з постачання природного газу. Господарська діяльність з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу.

Зважаючи на наведене апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що покликання позивача про те, що з 01.05.2022 ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ не здійснює постачання природного газу для побутових споживачів не може бути підставою для звільнення від відповідальності за порушення ліцензійних умов з постачання природного газу, допущені ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ як постачальником природного газу. Крім того, ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ здійснює діяльність з постачання природного газу на підставі ліцензії, виданої відповідно до постанови НКРЕКП. При цьому, ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ не зверталось до НКРЕКП щодо її анулювання чи зупинення.

Відтак, враховуючи те, що ліцензія не була анульована, вона вважається чинною, і, зокрема, є підставою для проведення перевірки дотримання ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ вимог Ліцензійних умов.

Щодо посилання позивача на те, що обов`язок щодо повернення суми переплати, виникає тільки перед споживачем з яким укладений договір постачання природного газу слід зазначити, що підпунктом 3 пункту 3.2. Мінімальних стандартів передбачено, що повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача, у тому числі повернення переплати попередніми постачальниками, або надання обґрунтованої відповіді споживачу щодо повернення суми переплати - у строк не більше 5 робочих днів з дня отримання письмової вимоги побутового споживача.

Відтак, оскільки у ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ відсутні договірні відносини із побутовими споживачами з травня 2022 року, товариство не постачає природний газ вказаним споживачам й не виставляє рахунки попереднім споживачам за поставлений природний газ.

Разом з тим, як слідує з системного аналізу положень Мінімальних стандартів, надання компенсації споживачам здійснюється попередніми постачальниками за недотримання мінімального стандарту якості щодо повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача і здійснюється відповідно до пункту 3.8 глави 3 Мінімальних стандартів шляхом перерахування коштів споживачу за банківськими реквізитами.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу, що у ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ наявні усі необхідні дані для надання компенсації відповідно до пункту 3.8 глави 3 Мінімальних стандартів, зокрема банківські реквізити споживачів, оскільки зазначені дані надавалися споживачами разом із письмовими вимогами щодо повернення переплати та відповідно до яких ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ було здійснено повернення коштів вказаним споживачам.

Окрім цього, згідно з пунктом 3.4 глави 3 Мінімальних стандартів у разі недотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу, зазначених у пункті 3.2 цієї глави, Постачальник сплачує споживачу компенсацію у розмірах, наведених у додатку 3 до Мінімальних стандартів.

Як передбачено Пунктом 3.6. Мінімальних стандартів постачальник самостійно визначає факт недотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу, визначає споживача, якому він має надати компенсацію за недотримання мінімальних стандартів якості, та надає таку компенсацію без додаткового звернення зі сторони споживача.

Пунктом 3.9 глави 3 Мінімальних стандартів передбачено, що постачальник зобов`язаний поінформувати споживача про надання йому компенсації. При цьому таке інформування може здійснюватися листом протягом 10 робочих днів з дня надання компенсації.

Відтак колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відсутність додаткової заяви про надання компенсацій від споживачів, у відповідності до положень пункту 3.10 глави 3 Мінімальних стандартів, не є підставою для ненадання компенсації, а подання такої заяви є правом споживача, а не обов`язком.

А відтак, твердження ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ про неможливість надати компенсації споживачам згідно з вимогами Мінімальних стандартів без самостійного звернення побутових споживачів суд першої інстанції вірно визнав безпідставними.

З приводу дії редакції Стандартів та вимог від 21.09.2017, затвердженої Постановою НКРЕКП №1156 у період з 08.06.2022 по 31.12.2022, яка не містила мінімальний стандарт щодо повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача, колегія суддів зазначає, що абзацом четвертим пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2496 (далі Правила постачання) передбачено, що у разі переплати сума переплати зараховується в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повертається на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

Разом з тим, Мінімальні стандарти не є похідним нормативно-правовим актом від Правил постачання, а є окремим нормативно-правовим актом, прийнятим на виконання положень пункту 20 частини першої статті 17 Закону України Про НКРЕКП, відповідно до якого для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор встановлює мінімальні стандарти та вимоги до якості обслуговування споживачів у сферах енергетики та комунальних послуг, визначає умови, порядок і розміри компенсації споживачам, що застосовується у разі недотримання встановлених стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів, здійснює моніторинг їх дотримання.

Слід зазначити, що у пункті 3.2 глави 3 Мінімальних стандартів передбачена аналогічна вимога щодо повернення переплати споживачам, встановлена абзацом четвертим пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання, а саме, що повернення переплати вартості природного газу на поточний рахунок побутового споживача, у тому числі повернення переплати попередніми постачальниками, або надання обґрунтованої відповіді споживачу щодо повернення суми переплати відбувається у строк не більше 5 робочих днів з дня отримання письмової вимоги побутового споживача (стандарт введений в дію з 01.01.2023).

Згідно даних наведених у Таблиці 1 до Акту № 408, НКРЕКП здійснила перевірку щодо заяв споживачів про повернення переплат зареєстрованих ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ протягом 2 кварталу 2023 року, а отже у період дії вимог пункту 3.2 глави 3 Мінімальних стандартів.

Норма пункту 3.2 Мінімальних стандартів передбачає вимогу повернення переплати як діючим, так і попереднім постачальником, водночас, абзац четвертий пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання визначає як саме має зараховуватись така переплата постачальником.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що дані норми не суперечать одна одній, крім того, з них не вбачається, що перша має обов`язок для попереднього постачальника повертати переплати, а друга не має.

Як вбачається з матеріалів справи, актом перевірки №502 зафіксовано, що письмові вимоги щодо переплати, отримані Постачальником з 01.01.2023, коли відповідні зміни до Мінімальних стандартів вже діяли. При цьому, стандарт відраховується з дати отримання такої письмової вимоги.

Стосовно посилань апелянта щодо розповсюдження вимог статті 17 Закону України Про звернення громадян в частині строків подання скарг на листи споживачів про повернення переплат, варто звернути увагу, що стаття 16 Закону України Про звернення громадян визначає процедуру розгляду скарг відповідно до частини першої якої скарга на дії чи рішення органу державної влади, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, об`єднання громадян, медіа, посадової особи подається у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі, що не позбавляє громадянина права звернутися до суду відповідно до чинного законодавства, а в разі відсутності такого органу або незгоди громадянина з прийнятим за скаргою рішенням - безпосередньо до суду.

Разом з тим, листи споживачів про повернення переплат не подавались у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі, а подавались на виконання положень Мінімальних стандартів.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, до НКРЕКП надійшли звернення споживачів постачальників природного газу, зокрема, ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ, стосовно неповернення на письмові вимоги споживачів природного газу коштів переплати за послуги постачання природного газу, у тому числі повернення переплати попереднім постачальниками із недотриманням встановлених законодавством строків їх виконання та мінімальних стандартів якості.

Пунктами 2 і 5 частини сьомої статті 19 Закону про НКРЕКП передбачено, що підставами для проведення позапланової виїзної перевірки є, зокрема обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Судом першої інстанції вірно встановлено, в обґрунтуванні до Постанови , Регулятором було проаналізовано реєстри надання послуг та письмових звернень споживачів, реєстри надання компенсацій споживачам постачальників природного газу за 2-й квартал 2023 року, що подаються до НКРЕКП відповідно до вимог Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-газ-якість-постачання (квартальна) Звіт щодо показників комерційної якості надання послуг з постачання природного газу та надання компенсацій споживачам, затвердженої Постановою НКРЕКП №1416, на підставі яких заповнюється форма звітності № 4-НКРЕКП-газякість-постачання (квартальна). За даними реєстрів надання компенсації споживачам не здійснювалася.

Таким чином, підставою для проведення перевірки була, зокрема, перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Актом №502 зафіксовано, що інформація щодо даних, наведених ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ у формі № 4-НКРЕКП-газ-якість-постачання (квартальна) Звіт щодо показників комерційної якості надання послуг з постачання природного газу та надання компенсацій споживачам, затвердженою Постановою НКРЕКП №1416 наведена у Таблиці 2 Акту № 502.

Окрім цього слід зазначити, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП, відповідно до положень статті 17 Закону про НКРЕКП, зокрема, контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності, вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов та надає роз`яснення з питань застосування нормативно-правових актів НКРЕКП.

Постановою №1416 передбачено надання постачальником природного газу інформації щодо показників комерційної якості надання послуг з постачання природного газу та щодо дотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу та сум наданих компенсацій споживачам, у тому числі щодо повернення переплати попередніми постачальниками.

Пунктами 3.4, 3.11 глави 3 Мінімальних стандартів передбачено, що у разі недотримання мінімальних стандартів якості послуг постачання природного газу, зазначених у пункті 3.2 цієї глави, постачальник сплачує споживачу компенсацію у розмірах, наведених у додатку 3 до Стандартів та вимог. У разі невиконання постачальником вимог пункту 3.5 цієї глави щодо строків надання компенсацій сума відповідної компенсації подвоюється, а у разі прострочення граничного терміну надання компенсації на понад 90 днів надається у п`ятикратному розмірі та має бути врахована при розрахунках у найближчому розрахунковому періоді

Як вже було зазначено, ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ у звітності для таких послуг зазначена затримка виконання послуги внаслідок форс-мажорних обставин.

Разом з тим, згідно з положеннями Постанови №1416 затримка у наданні послуги внаслідок форс-мажорних обставин або з вини споживачів має бути документально підтверджена, згідно з Стандартами та вимогами настання форс-мажорних обставин підтверджується відповідно до чинного законодавства.

ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ надано до НКРЕКП та долучено до позовної заяви лист Торгово-промислової палати України від 11.12.2023 №5601/655, в якому зазначено, що ТПП України засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України та введення воєнного стану в України є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили).

Слід зазначити, що Верховний Суд в постанові від 25.01.2022 у справі №904/3886/21 виклав наступні висновки щодо застосування статті 14-1 Закону України Про торговопромислові палати в Україні: ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності; форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом; наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати України шляхом видачі сертифіката.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що наявність сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку; сторона, яка посилається на форс-мажор, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання; той факт, що Торгово-промислова палата України засвідчила форс-мажорні обставини - військову агресію російської федерації проти України, сам по собі не є підставою для звільнення або зменшення відповідальності за невиконання/неналежне виконання договірних зобов`язань.

А відтак, враховуючи наведені висновки апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що лист Торгово-промислової палати України від 11.12.2023 №5601/655 не є сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, зобов`язання, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній сертифікат, який би підтверджував настання форс-мажорних обставин. Крім того, ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ, згідно з даними реєстру надання послуг та письмових звернень споживачів не знаходяться на територіях, на яких велись бойові дії у 2 кварталі 2023 року або тимчасово окупованих російською федерацією, згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 №309.

З приводу визначення Регулятором розміру санкцій за результатом розгляд Акта № 408 слід зазначити, що відповідно до статті 22 Закону про НКРЕКП, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єкти, що належать до особливої групи споживачів, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України Про природні монополії, Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу, Про ринок електричної енергії, Про ринок природного газу, Про трубопровідний транспорт, ;Про теплопостачання, Про питну воду та питне водопостачання, Про державне регулювання у сфері комунальних послуг, Про енергетичну ефективність та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах. Крім того зазначаємо, що у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на 3 засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій. Відповідно до положень зазначених законів, за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Статтею 59 Закону про ринок визначено, що під час визначення санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор враховує серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку природного газу та його суб`єктів, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 17 Закону про НКРЕКП для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема, розробляє та затверджує нормативноправові акти, у томи числі, порядок (методику) визначення розміру штрафів, які накладаються Регулятором. Такий порядок має враховувати, що при визначенні розміру штрафу беруться до уваги характер, тривалість та серйозність порушення, розмір заподіяної шкоди та розмір потенційного доходу, який міг бути отриманий внаслідок порушення. Такий порядок затверджується Регулятором після консультацій із Секретаріатом Енергетичного Співтовариства.

Постановою від 29.09.2023 №1800 затверджено Порядок (методику) визначення розміру штрафів, які накладаються Регулятором (далі Порядок №1800), пунктом 1.6 якого визначено, що при визначенні розміру штрафів за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та відповідних ліцензійних умов відповідно до розділу II цього Порядку та при визначенні розміру штрафів за зловживання на оптовому енергетичному ринку відповідно до розділу III цього Порядку НКРЕКП, зокрема, керується принципами пропорційності покарання та порушення, ефективності, розумності та недискримінаційності.

Відповідно до Постанови № 2625 на ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ накладено штраф у розмірі 151 793грн за порушення підпункту 25 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем враховано коефіцієнт завданої шкоди, який склав 1,2, коефіцієнт коригування розміру штрафу на тривалість порушення, який склав 1,06 (63 днів), коригування розміру штрафу з урахуванням пом`якшуючих обставин: поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення 0,3.

Відтак колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що НКРЕКП застосувала до Товариства санкції в межах наданих повноважень та дотрималась принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій.

Зважаючи на все наведене вище апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що Регулятором проведена перевірка ТОВ РІВНЕГАЗ ЗБУТ відповідно до норм чинного законодавства України, а Постанова №2625 та Розпорядження №385-р прийняті НКРЕКП з дотриманням вимог законів України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Про ринок природного газу, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, а відтак судом першої інстанції підставно відмовлено в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду з наведених вище мотивів, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

За правилами статті 139 КАС України, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 18 липня 2024 року у справі № 460/6060/24 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. І. Запотічний
судді І. В. Глушко
О. І. Довга