Справа № 520/4157/24
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2025-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 р.Справа № 520/4157/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Щурової К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 (суддя: Полях Н.А., м. Харків) по справі № 520/4157/24

за позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області

до Кегичівського районного суду Харківської області в особі керівника апарату суду - Олени Мирощенко

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (далі по тексту позивач, ТУ ДСА України у Харківській області) звернулось до Кегичівського районного суду Харківської області в особі керівника апарату суду - Олени Мирощенко (далі по тексту відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олени Мирощенко, а саме невжиття відповідних заходів для повернення працівниками апарату суду зайво виплаченої суми заробітної плати як безпідставно отриманої з 21.07.2023;

- зобов`язати керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олену Мирощенко вчинити певні дії, а саме видати та направити на адресу електронної пошти Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області наказ про добровільне повернення коштів заробітної плати з працівників апарату суду, як безпідставно отриманих з 21.07.2023.

В обґрунтування позову зазначив, що з 28.04.2023 місцевими судами Харківської області були внесені зміни до штатних розписів у частині визначення посадових окладів з урахуванням відповідного коефіцієнта. Кегичівський районний суд Харківської області входить до адміністративно-територіального устрою Красноградського району Харківської області, територія якого, згідно з постановою КМУ № 391 від 25.04.2023, є територією можливих бойових дій. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 199 від 13.07.2023, який набрав чинності 21.07.2023, внесено зміни до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, та 09.06.2023 визначено днем припинення можливих бойових дій на території всього Красноградського району. Таким чином, з 21.07.2023 працівники Кегичівського районного суду Харківської області втратили право на отримання посадових окладів з урахуванням коефіцієнта 1,5.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 по справі № 520/4157/24 у задоволенні адміністративного позову Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (, майдан Героїв Небесної Сотні, буд. 36, корпус 2, м. Харків, 61050) до Кегичівського районного суду Харківської області в особі керівника апарату суду - Олени Мирощенко (вул. Миру, буд. 26, смт. Кегичівка, Красноградський р-н, Харківська обл., 64003, РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 по справі № 520/4157/24 та ухвалити нове рішення, яким:

- визнати протиправною бездіяльність керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олени МИРОЩЕНКО, а саме невжиття відповідних заходів для повернення працівниками апарату суду зайво виплаченої суми заробітної плати як безпідставно отриманої з 21.07.2023;

- зобов`язати керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олену МИРОЩЕНКО вчинити певні дії, а саме видати та направити на адресу електронної пошти територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області наказ про добровільне повернення коштів заробітної плати з працівників апарату суду, як безпідставно отриманих з 21.07.2023;

- відшкодувати витрати, понесені позивачем за сплату судового збору у розмірі 3028 грн. за подання позовної заяви та 4542 грн. за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що Кегичівський районний суд Харківської області входить до адміністративно-територіального устрою Красноградського району Харківської області, територія якого, згідно з постановою КМУ № 391 від 25.04.2023, є територією можливих бойових дій.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 199 від 13.07.2023, який набрав чинності 21.07.2023, внесено зміни до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, та 09.06.2023 визначено днем припинення можливих бойових дій на території всього Красноградського району.

Таким чином, з 21.07.2023 працівники Кегичівського районного суду Харківської області втратили право на отримання посадових окладів з урахуванням коефіцієнта 1,5.

Відтак, з 21.07.2023 керівник апарату Кегичівського районного суду Харківської області зобов`язаний був розробити і направити на затвердження в установленому порядку до територіального управління відповідні зміни до штатного розпису.

Несвоєчасність внесення відповідних змін до штатного розпису створило подвійне фінансове навантаження на кошторисні призначення поточного року (перевитрату коштів) з 21.07.2023 по 18.10.2023, які необхідно повернути в дохід держави.

Вказує, що, станом на сьогоднішній день, керівник апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олена Мирощенко не вжила жодних заходів та не виконала вимоги чинного законодавства, що свідчить про протиправну бездіяльність.

Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У відповідності до ч.2 ст.313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, з таких підстав.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що до суду не надано доказів щодо бездіяльності керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олени Мирощенко, а саме невжиття відповідних заходів для повернення працівниками апарату суду зайво виплаченої суми заробітної плати як безпідставно отриманої з 21.07.2023.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України запроваджено воєнний стан. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією" затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією (далі Перелік).

Пунктом 1.8 розділу І вказаного Переліку визначено території можливих бойових дій Харківської області, пунктом 2.9 території активних бойових дій Харківської області.

Постановою Кабінету Міністрів України № 391 від 25.04.2023 "Деякі питання оплати праці працівників державних органів та органів місцевого самоврядування під час воєнного стану" (далі постанова КМУ № 391 від 25.04.2023) установлено, що на період воєнного стану для працівників державних органів (крім працівників державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами; військовослужбовців; осіб рядового і начальницького складу та поліцейських), які безпосередньо здійснюють свої повноваження: на територіях активних бойових дій, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, для яких не визначена дата завершення бойових дій, посадові оклади визначаються з урахуванням коефіцієнта 2; на територіях можливих бойових дій, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, посадові оклади визначаються з урахуванням коефіцієнта 1,5.

На підставі зазначених нормативно-правових актів, з 28.04.2023 місцевими судами Харківської області були внесені зміни до штатних розписів у частині визначення посадових окладів з урахуванням відповідного коефіцієнта.

Кегичівський районний суд Харківської області входить до адміністративно-територіального устрою Красноградського району Харківської області, територія якого, згідно з постановою КМУ № 391 від 25.04.2023, є територією можливих бойових дій.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 199 від 13.07.2023, який набрав чинності 21.07.2023, внесено зміни до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, та 09.06.2023 визначено днем припинення можливих бойових дій на території всього Красноградського району.

Таким чином, з 21.07.2023 працівники Кегичівського районного суду Харківської області втратили право на отримання посадових окладів з урахуванням коефіцієнта 1,5.

Колегія суддів вказує, що повноваження голови суду визначаються Законом України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII (далі по тексту - Закон №1402-VIII).

Так, згідно з частинами 1-3 ст. 24 Закону №1402-VIII, голова місцевого суду: 1) представляє суд як орган державної влади у зносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами; 2) визначає адміністративні повноваження заступника голови місцевого суду; 3) контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства; 4) видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у зв`язку з припиненням повноважень судді відповідний наказ; 5) повідомляє Вищу кваліфікаційну комісію суддів України та Державну судову адміністрацію України, а також через веб-портал судової влади про вакантні посади суддів у суді у триденний строк з дня їх утворення; 6) забезпечує виконання рішень зборів суддів місцевого суду; 7) організовує ведення в суді судової статистики та інформаційно-аналітичне забезпечення суддів з метою підвищення якості судочинства; 8) сприяє виконанню вимог щодо підвищення кваліфікації суддів місцевого суду; 9) вносить на розгляд зборів суду пропозиції щодо кількості та персонального складу слідчих суддів; 10) здійснює інші повноваження, визначені законом.

Голова місцевого суду з питань, що належать до його адміністративних повноважень, видає накази і розпорядження.

У разі відсутності голови місцевого суду його адміністративні повноваження здійснює один із заступників голови суду за визначенням голови суду, за відсутності такого визначення - заступник голови суду, який має більший стаж роботи на посаді судді, а в разі відсутності заступника голови суду - суддя цього суду, який має більший стаж роботи на посаді судді.

Відповідно до Положення про апарат суду Кегичівського районного суду Харківської області, затвердженого зборами трудового колективу Кегичівського районного суду Харківської області (протокол №1 від 26.02.2019), апарат Кегичівського районного суду Харківської області відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" здійснює організаційне забезпечення роботи суду.

У своїй діяльності апарат суду керується Конституцією України, законами України "Про судоустрій і статус суддів", "Про державну службу", "Про запобігання корупції", Кодексом законів про працю України, іншими кодексами та законами України, постановами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, цим Положенням, рішеннями зборів суддів, а також наказами й розпорядженнями голови суду та керівника апарату суду.

Голова суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посади керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, вносить в установленому порядку подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Відповідно до підпункту десятого пункту 14 розділу III Положення про апарат Кегичівського районного суду Харківської області, затвердженого зборами трудового колективу Кегичівського районного суду Харківської області 26.02.2019 протоколом №1, керівник апарату суду відповідно до наданих повноважень забезпечує, зокрема, розроблення й подання на затвердження в установленому порядку проекту структури та штатного розпису апарату суду, його штатної чисельності.

Керівник апарату суду в межах повноважень, наданих йому законами України "Про судоустрій і статус суддів", "Про державну службу", видає накази й розпорядження.

Наказом Міністерства Фінансів України від 28.01.2002 №57 "Про затвердження документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету" затверджена форма штатного розпису для підприємств, установ та організацій, які фінансуються з бюджету.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228 затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок №228).

Так, відповідно до вимог цієї постанови, розпорядники коштів свої витрати приводять у відповідність з бюджетними асигнуваннями та іншими показниками, що доведені лімітними довідками. Для цього чисельність працівників установи, що пропонується до затвердження за штатним розписом, та інші витрати повинні бути приведені у відповідність з обсягами бюджетних асигнувань таким чином, щоб забезпечити виконання покладених на установу функцій (пункт 32 Порядку №228).

Абзацом першим пункту 45 Порядку передбачено, що штатні розписи бюджетних установ затверджуються в установленому порядку у місячний строк з початку бюджетного періоду.

Колегія суддів зазначає, що штатний розпис - це документ, що встановлює для підприємства, установи, організації структуру, штати та посадові оклади працівників. У штатному розписі містяться назви посад, чисельність персоналу й оклади за кожною посадою. Штатний розпис приймається та затверджується керівником підприємства шляхом видання спеціального локального нормативного акта (наказу), що визначатиме кількість працівників кожної професії з розподілом штатних одиниць за структурними підрозділами підприємства.

Штатний розпис має розроблятися на основі внутрішніх організаційно-нормативних документів (чинної структури та чисельності, положення з оплати праці) та з урахуванням вимог нормативно-правових актів, зокрема Класифікатора професій ДК 003-2010 (назви посад і професій мають відповідати назвам у Класифікаторі).

Штатний розпис затверджується наказом керівника підприємства. Протягом року до штатного розпису можуть вноситися зміни в разі введення (виведення) штатних одиниць, змін розміру посадових окладів, а також змін суттєвих умов праці (назв посад, розрядів, категорій тощо). Зміни до штатного розпису вносяться на підставі наказу по підприємству, в якому мають бути висвітлені причини внесення цих змін Бюджетним Кодексом України встановлено відповідно до затвердженого розпису бюджету розпорядники бюджетних коштів одержують бюджетні асигнування, що є підставою для затвердження кошторисів. Порядок складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ встановлюється Кабінетом Міністрів України. Казначейство України здійснює контроль за відповідністю кошторисів розпорядників бюджетних коштів розпису бюджету. Розпорядники бюджетних коштів забезпечують управління бюджетними асигнуваннями і здійснення контролю за виконанням процедур та вимог, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 47 Порядку №228, зміни до штатних розписів вносяться у порядку та за формою, встановленими для їх затвердження.

Штатний розпис та зміни до нього затверджуються на відповідному бланку, форму якого затверджено наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2002 №57 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 26.11.2012 №1220).

Рішенням Ради Суддів України від 22.20.2010 №12 затверджено "Положення про Державну судову адміністрацію України".

Пунктом 3 цього Положення визначено основні завдання ДСА України, зокрема яким є організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, визначених законом.

Підпунктом 16 пункту 4 Положення визначено, що ДСА України відповідно до покладених на неї завдань здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів загальної юрисдикції (крім Верховного Суду України та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, ДСА України та її територіальних управлінь.

Згідно з п. 2 Положення про територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області, затвердженого Державною судовою адміністрацією 25.09.2015, основним завданням ТУ ДСА України у Харківській області є організаційне забезпечення діяльності місцевих судів Харківської області та фінансове забезпечення місцевих загальних судів Харківської області з метою створення належних умов діяльності судів, суддів цих судів та забезпечення роботи органів суддівського самоврядування. Організаційне забезпечення становлять заходи матеріально-технічного, кадрового, інформаційного, організаційно-технічного характеру, ведення судової статистики, діловодства та архіву суду.

Пунктом 4.3. цього Положення визначено, що ТУ ДСА України у Харківській області здійснює функції розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності ТУ ДСА України у Харківській області та місцевих загальних судів Харківської області.

Відтак, аналіз викладених вище правових норм дає підстави суду стверджувати, що до повноважень керівника апарату суду належить розроблення штатного розпису, який затверджується ТУ ДСА України у Харківській області на відповідному бланку за установленою формою з дотримання вимог Порядку №228.

Відповідно до Державного класифікатору України "Державний класифікатор управлінської документації" (ДК 010-98), затвердженого наказом Держстандарту від 31.12.1998 №1024, штатний розпис належить до організаційно-розпорядчих документів, що використовуються для вирішення організаційно-розпорядчих завдань управління. До цього ж виду документів також віднесено і наказ про внесення змін у штатний розклад. Таким чином, штатний розпис та наказ про внесення змін до штатного розпису є окремими документами організаційно-розпорядчого характеру.

Відтак, штатний розпис бюджетної установи це - організаційно-розпорядчий документ, в якому відображена сукупність посад в цій установі. Скорочення штату являє собою зміну штатного розпису за рахунок ліквідації певних посад або зменшення кількості штатних одиниць за певними посадами. Затвердження штатного розпису чи внесення змін до нього здійснюється відповідно до Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228.

Суд наголошує, що позивачем під час судового розгляду справи не надано доказів бездіяльності керівника апарату Кегичівського районного суду Харківської області Олени Мирощенко, а саме невжиття відповідних заходів для повернення працівниками апарату суду зайво виплаченої суми заробітної плати як безпідставно отриманої з 21.07.2023, а, відтак, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову задоволення позовних вимог Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 по справі № 520/4157/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.П. Жигилій
Судді Т.С. Перцова В.Б. Русанова