Справа № 440/9196/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2025-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 р. Справа № 440/9196/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Слободянюк Н.І.) від 25.12.2024 року по справі № 440/9196/24

за позовом Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група"

до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ПП "Білоцерківська агропромислова група", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25 квітня 2024 року № 234/35005040.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № 234/35005040 від 25 квітня 2024 року не відповідає вимогам чинного законодавства та є протиправним. Згідно акту камеральної перевірки № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року позивачем порушено граничний термін від 1 до 15 днів реєстрації 140 розрахунків коригування до податкових накладних, від 16 до 30 днів реєстрації 21 розрахунку коригування в ЄРПН, від 31 до 60 днів реєстрації 9 розрахунків коригування в ЄРПН, від 61 до 365 днів реєстрації 1 розрахунку коригування в ЄРПН, чим порушено вимоги пункту 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України. При цьому Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків вже проводило камеральну перевірку Приватного підприємства Білоцерківська агропромислова група щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, складених в січні-лютому, травні-грудні 2022 року та січні-лютому 2023 року, за результатами якої складено акт камеральної перевірки № 253/35-00-50-16/13961362 від 28 квітня 2023 року. На підставі цього акту було прийняте податкове повідомлення-рішення від 07 червня 2023 року № 264/35005040, яким нараховано штрафні санкції в сумі 3934435,24 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних. Приватне підприємство Білоцерківська агропромислова група оскаржило податкове повідомлення-рішення № 264/35005040 від 07 червня 2023 року спочатку до ДПС України, а потім до суду. Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18 січня 2024 року позов підприємства задоволено частково. Рішення суду в законну силу не вступило та на теперішній час знаходиться на стадії апеляційного оскарження в Другому апеляційному адміністративному суді. Норми чинного законодавства не передбачають можливості проведення повторної камеральної перевірки з одним і тим же предметом за один і той же період.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 року по справі № 440/9196/24 позовні вимоги залишено без задоволення.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Сторони про розгляд справи в порядку письмового провадження повідомлені належним чином.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ПП "Білоцерківська агропромислова група" (ідентифікаційний код 13961362) пройшло державну реєстрацію юридичної особи та взято на облік як платник податків, зокрема податку на додану вартість.

Посадовою особою Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку ПП "Білоцерківська агропромислова група" щодо своєчасності реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, за результатами якої складено акт № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року.

В акті камеральної перевірки № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року зафіксовано несвоєчасну реєстрацію ПП "Білоцерківська агропромислова група" 171 розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, складених в грудні 2019 року, лютому 2020 року, квітні-грудні 2022 року, січні-березні, травні- серпні, грудні 2023 року, чим порушено вимоги пункту 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, відповідальність за яке передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 та пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України.

Перелік несвоєчасно зареєстрованих розрахунків коригування до податкових накладних із зазначенням номеру та дати складання, граничного терміну реєстрації та фактичної дати реєстрації в ЄРПН, кількості календарних днів затримки реєстрації наведено в акті камеральної перевірки № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року.

ПП "Білоцерківська агропромислова група" надані заперечення від 08 квітня 2024 року № 333 з додатками до Акту камеральної перевірки № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року.

За результатами розгляду заперечень та акту перевірки № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року висновком комісії № 10 від 19 квітня 2024 року підтверджено:

- наявність та доведеність факту порушення ПП Білоцерківська агропромислова група вимог пункту 4 абзацу 14 пункту 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ в частині несвоєчасної реєстрації 24 розрахунків коригування, відображених в таблиці 2 та

- не підтверджено факт порушення ПП Білоцерківська агропромислова група вимог пункту 4 абзацу 14 пункту 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ в частині реєстрації 147 розрахунків коригування, а встановлено факт своєчасної їх реєстрації в ЄРПН, що відображено в таблиці 1.

25 квітня 2024 року на підставі акту камеральної перевірки Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 160/35-00-50-16/13961362 від 19 березня 2024 року (з урахуванням розгляду додатків до заперечень платника податків) прийнято податкове повідомлення-рішення № 234/35005040, яким до ПП "Білоцерківська агропромислова група" за порушення граничних строків реєстрації, визначених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, 24 розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, складених в травні-грудні 2022 року та лютому 2023 року, застосовано штраф у сумі 4422,04 грн згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 та пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України.

Розрахунок фінансових (штрафних) санкцій є додатком до податкового повідомлення-рішення № 234/35005040 від 25 квітня 2024 року.

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 12 липня 2024 року № 21540/6/99-00-06-03-01-06 податкове повідомлення-рішення № 234/35005040 від 25 квітня 2024 року залишено без змін, а скарга без задоволення.

Не погодившись з прийняттям податкового повідомлення-рішення № 234/35005040 від 25 квітня 2024 року, позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов до висновку, що податкове повідомлення-рішення № 234/35005040 від 25 квітня 2024 року прийнято Північним міжрегіональним управління ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та обґрунтовано, у зв`язку з чим є правомірним та підстави для його скасування відсутні.

Надаючи оцінку спіним правовідносинам, з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абз. 2 пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-IX Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану (далі Закон № 2260), який набрав чинності 27.05.2022 року, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів та відновлено податковий обов`язок платників податків, у яких є можливість виконувати свої податкові обов`язки, зокрема, в частині щодо дотримання термінів сплати податків, подання податкової звітності, реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються (абзац 17 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу (в редакції чинній на час прийняття податкового повідомлення-рішення)).

Водночас, згідно з підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу (зі змінами внесеними Законом України від 13.12.2022 року № 2836-ІХ) платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу (зі змінами внесеними Законом № 2260-ІХ) платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення ЄРПН затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, із змінами і доповненнями внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 30 січня 2015 року № 20 (далі Порядок № 1246).

Відповідно п. 2 Порядку № 1246, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

У п. 3 Порядку № 1246 зазначено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин (в редакції Закону від 15.03.2022 року № 2120-IX, до внесення змін Законом України від 12.01.2023 № 2876-ІХ, який набрав чинності з 08.02.2023 року).

Відповідно до п. 5 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом МФУ від 06.06.2017р. № 557, зареєстрованого в Мін`юсті України 03.08.2017р. за № 959/30827 (далі Порядок № 557), автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для надання таких документів.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).

Відповідно до приписів Порядку № 557, у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (пункт 5 Порядку № 557).

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Підпунктом 1 статті 1 Закону України Про внесення змін до розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування від 12.01.2023 року № 2876-IX (далі Закон № 2876-ІХ) доповнено підрозділ 2 розділу XX Перехідні положення ПК України пунктами 89 та 90, відповідно до яких збільшено граничні строки реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року та, відповідно, зменшено розміри штрафів за порушення зазначених строків реєстрації.

Згідно з підпунктом 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 розділу V Кодексу, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної.

В свою чергу, строк реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) передбачений частиною 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України встановлено протягом протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Отже, строк реєстрації починається саме з дня отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не з дня складання такого розрахунку коригування постачальником.

Аналіз наведених правових норм свідчить про те, що обов`язок складання розрахунків коригування до податкових накладних якими передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, покладається на постачальника. В свою чергу, обов`язок з реєстрації даного розрахунку коригування покладається на покупця, для цього постачальник надсилає складений розрахунок коригування покупцю.

Разом з тим, з матеріалів справи судом встановлено, що згідно таблиці розрахунку штрафних санкцій, яка є додатком до оскаржуваного повідомлення-рішення від 25.04.2024 р № 234/35005040 (а.с. 96) містяться наступні дані: № з/п -1; Код бюджетної класифікації податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), 14060100; Документ розрахунок коригування; Номер 863; Дата виписки 04.11.2022; Сума ПДВ, грн. - (-0,67); Обсяг постачання (без ПДВ) (-3,33); Дата реєстрації в ЄРПН 20.12.2022; Граничний термін реєстрації згідно п. 201.10 статті 201 розділу V, п. 89 підрозділу 2, пункту 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ 30.11.2022; Кількість днів прострочення 20; Розмір штрафної санкції згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 та п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ ПКУ 20.

Аналогічний алгоритм розрахунку кількості днів прострочення здійснювався податковим органом з урахуванням дати виписки розрахунку коригування, граничного терміну реєстрації та дати реєстрації в ЄРПН і щодо інших 23 розрахунків коригування.

В свою чергу, згідно приписів абз. 14 п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Таким чином, для встановлення порушення строку реєстрації розрахунку коригування покупцем (підприємством позивача), складеного постачальником, податковий орган мав встановити своєчасність виконання податкового обов`язку саме постачальником, на якого покладений обов`язок щодо складення розрахунків коригування. При цьому, виконати обов`язок щодо своєчасної реєстрації розрахунку коригування підприємство позивача могло лише після отримання від постачальника цього розрахунку.

З матеріалів справи судом встановлено, що ПП «Білоцерківська агропромислова група» до суду надано копії розрахунків коригування та роздруківки з програмного забезпечення програми "M.E.Doc" з квитанціями стосовно всіх розрахунків коригування, що були зазначені в таблиці розрахунку штрафних санкцій, яка є додатком до оскаржуваного повідомлення-рішення від 25.04.2024 р № 234/35005040, які підтверджують фактичну дату отримання РК підприємством від постачальника, підстави повернення РК податковим органом (недоліки та помилки при складанні РК постачальником), та фактичну дату отримання виправленого (усунення помилок) постачальником розрахунку коригування, після чого була здійснена його реєстрація в строки встановлені ПК України.

Тобто, матеріалами справи підтверджено, що підприємством позивача після отримання вказаних розрахунків коригування кількісних і вартісних показників (після виправлення постачальником помилок в цих РК) відправило їх на реєстрацію до ЄРПН, після чого відбулася реєстрація вказаних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників.

При цьому, спірні розрахунки коригування до податкових накладних, виписані на позивача як покупця, були направлені на реєстрацію ПП «Білоцерківська агропромислова група» у межах 15-денного строку з моменту їх отримання, тобто із дотриманням строку встановленого п. 201.10 ст. 201 ПК України, відтак підстави для застосування до позивача штрафних санкцій відсутні.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 28 квітня 2020 року у справі № 810/198/16, отримувач має можливість зареєструвати розрахунок коригування за умови виконання постачальником свого обов`язку із своєчасного надіслання складеного ним розрахунку-коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.

За таких обставин санкції, передбачені ПК України штрафні санкції, не можуть бути застосовані до покупця, якщо продавець не виконав свого обов`язку щодо своєчасного надіслання розрахунку коригування отримувачу.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що спірне податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.04.2024 року № 234/35005040 про застосування до Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" штрафу у сумі 4422,04 грн. є протиправним та підлягає скасуванню.

Судом першої інстанції не було враховано наведених вище обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нового про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до ст. 139 КАС України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями ч. 2 наведеної статті визначено, що розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення адміністративного суду встановлено на рівні 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів справи судом встановлено, що при зверненні до суду першої інстанції позивачем заявлені вимоги майнового характеру (про скасування податкового повідомлення-рішення про застосування штрафу у розмірі 4432,04 грн.).

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою або суб`єктом владних повноважень, ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 1 січня цього року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи вищевикладене, за подання адміністративного позову слід було сплатити 2422,40 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х на коефіцієнт 0,8, а отже, розмір ставки за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яка подана через підсистему "Електронний суд", становив 3633,60 грн. (150% від 3028,00 грн. х 0,8).

Таким чином, загальний розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позовної заяви та за подання апеляційної скарги на рішення суду у цій справі, складав 6056,00 грн.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 року по справі № 440/9196/24 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25 квітня 2024 року № 234/35005040 про застосування до Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" штрафу у сумі 4422,04 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків () на користь Приватного підприємства "Білоцерківська агропромислова група" () витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та за подання апеляційної скарги у розмірі 6056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень) 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис) І.М. Ральченко В.В. Катунов