Справа № 400/3474/21
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/3474/21

Перша інстанція: суддя Мороз А. О.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Федусика А.Г.,

секретар Афанасенко Ю.М.,

за участю: представника позивача Дорошенко С.В.,

представників відповідачів Берка В.В., Гусєва М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради на рішення та ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року у справі № 400/3474/21 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради, третя особа Миколаївська обласна державна адміністрація, про застосування заходу реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2021 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області звернулось до суду з адміністративним позовом, у якому просило застосувати до відповідача захід реагування у виді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, які розташовані за адресою: Миколаївська область, Новоодеський район, с. Баловне, вул. Київське Шосе, буд. 9, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що ним було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо КП ММА, за результатами якого були виявлені особливо небезпечні порушення вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що підтверджується актом проведення позапланового заходу. Виявлені позивачем порушення дають підстави для звернення до суду з цим позовом.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що:

- в наказі про проведення позапланового заходу в якості правової підстави вказана ст. 6 ч. 1 абз. 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, тоді як дійсною підставою для проведення позапланового заходу було доручення Прем`єр-міністра України, тобто ст. 6 ч. 1 абз. 8 цього Закону;

- в дорученні Прем`єр-міністра України був окреслений предмет позапланового заходу, а саме виявлення нелегальних точок обігу пального, але всупереч цьому ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області здійснило перевірку КП ММА на предмет дотримання пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту;

- згідно з Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності заходи державного нагляду (контролю) проводяться стосовно суб`єктів господарювання, а не об`єктів, але в наказі ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області визначено, що позаплановий захід проводиться відносно об`єктів нагляду, до того ж в наказі відсутній перелік цих об`єктів і зазначені лише їх адреси;

- позаплановий захід проведено за відсутності керівника КП ММА.

Такі порушення, на думку відповідача, свідчать про незаконність проведеного позивачем позапланового заходу і протиправність всіх його висновків.

По суті виявлених порушень відповідач пояснив, що у 2019 та 2021 роках позивач вже виявляв аналогічні порушення, більша частина з яких відповідачем була усунута.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Миколаївський окружний адміністративний суд ухвалою від 15 листопада 2024 року у задоволенні клопотання комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради про зупинення провадження у справі № 400/3474/21, відмовив. Миколаївський окружний адміністративний суд рішенням від 15 листопада 2024 року позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області задовольнив.

Застосував до комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради (вул. Київське Шосе, буд. 9, с. Баловне, Новоодеський район, Миколаївська область, ) захід реагування у сфері державного нагляду (контролю) у виді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, які розташовані за адресою: Миколаївська область, Новоодеський район, с. Баловне, вул. Київське Шосе, буд. 9, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з ухвалою та рішенням суду від 15 листопада 2024 року, комунальне підприємство "Миколаївський міжнародний аеропорт" подало апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не врахував недотримання порядку призначення та процедури проведення позапланового заходу, незаконність проведеного позивачем позапланового заходу і протиправність всіх його висновків;

- суд першої інстанції не взяв до уваги, що позивачем не доведено кваліфікацію виявлених порушень, як особливо небезпечних для життя та здоров`я людини ;

- суд першої інстанції проігнорував, що до теперішнього часу підприємство по суті не здійснює свою господарську діяльність, зазнало з боку окупаційних військ РФ значних руйнувань, у тому числі, пошкоджено будівлю аеровокзалу, перебуває в простої, обігові кошти відсутні;

- суд першої інстанції не прийняв до уваги пояснення третьої особи про те, що відновлювальні роботи на КП ММА планується розпочати лише після завершення дії воєнного стану в Україні.

Також, апелянт не погоджуючись із ухвалою суду від 15.11.2024 у даній справі, якою у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі № 400/3474/1 відмовлено, зазначив, що ухвала не обґрунтована і з таким клопотанням зверталася й друга сторона, що відповідно до п.4 ч.1 ст. 236 КАС України, є безперечною підставою для зупинення.

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що на підставі наказу від 15 березня 2021 року № 151 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 8 квітня 2021 року № 177 посадові особи ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області з 8 до 14 квітня 2021 року здійснили позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо КП ММА.

Правовою підставою проведення позапланового заходу позивач визначив ст. 6 ч. 1 абз. 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, яка передбачає, що підставою для здійснення позапланових заходів є неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів.

Одночасно, в наказі від 15 березня 2021 року № 151 вказано, що позаплановий захід проводиться, в тому числі, на підставі доручення Прем`єр-міністра України від 11 березня 2021 року № 10033/1/1-21.

Суд першої інстанції встановив що, у тексті цього доручення зокрема зазначено наступне: У зв`язку з наявними системними порушеннями, що мають значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави прошу в межах компетенції забезпечити проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці та оформлення трудових відносин, техногенної та пожежної безпеки, природоохоронного законодавства суб`єктами господарювання, закладами, установами, у сфері управління (володінні, користуванні) яких перебувають місця виробництва, зберігання, оптової та роздрібної торгівлі пальним, а також перевірки об`єктів АЭС на наявність актів готовності об`єкта до експлуатації встановленої форми та сертифіката, яким засвідчується відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджується готовність об`єкта до експлуатації. За результатами поінформувати Кабінет Міністрів..

В матеріалах справи міститься ліцензія на право зберігання пального (виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки) № 2000929 з терміном дії з 10 квітня 2020 року до 10 квітня 2025 року.

Позивач провів позаплановий захід перевірки в присутності представника КП ММА - заступника начальника САР та ППЗ Ангелова Ю.П.

За результатами позапланового заходу ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області склало акт від 14 квітня 2021 року № 249, в якому зафіксовані 57 порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки з боку КП ММА, які тягнуть ризик настання пожеж та аварій, що є свідченням їх особливої небезпеки для життя та здоров`я людей.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що на час розгляду справи в суді першої інстанції виявлені ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області порушення вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідачем не усунуті, а тому маються визначені законом підстави для застосування до КП ММА заходу реагування у виді повного зупинення роботи об`єкта.

Також суд першої інстанції прийняв до уваги пояснення третьої особи про те, що відновлювальні роботи на КП ММА планується розпочати лише після завершення дії воєнного стану в Україні.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 передбачає, що державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності (п. 1); ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У відповідності до підпункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємстві окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо - небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з вимогами статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Системний аналіз правових норм у цій справі дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей (аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 16.02.2022 у справі № 640/10135/20, від 29.02.2024 у справі № 420/1984/20, від 15.05.2024 у справі № 280/11719/21 та багатьох інших).

У постанові від 23.06.2022 у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами (аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21.10.2019 у справі № 810/4274/17, від 30.09.2020 у справі № 580/34/19, від 01.12.2021 у справі № 826/9226/16).

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18).

Колегією суддів також враховується, що у постанові від 16.06.2022 у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.

В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування (аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №815/6365/17).

Вирішуючи спір по суті суд першої інстанції виходив із того, що на час розгляду справи в суді першої інстанції виявлені ГУ ДСУ з НС у Миколаївській області порушення вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідачем не усунуті, а тому маються визначені законом підстави для застосування до КП ММА заходу реагування у виді повного зупинення роботи об`єкта.

В аспекті наведеного вище, колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.

Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до КАС України, під час якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які водночас стають основою судового рішення, зокрема, його мотивувальної частини.

Якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає суд поряд з іншими доказами.

У протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

При обранні заходу реагування у виді повного або часткового зупинення експлуатації будівель позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Як встановлено під час розгляду справи та підтверджено матеріалами справи, що відповідач частково усунув виявлені перевіркою порушення, що підтверджується Актом за результатами огляду (обстеження) від 24.08.2023 та не заперечується позивачем, про що останнім зазначається у відзиві на апеляційну скаргу.

Надаючи пояснення під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції представник КП ММА наголосив на тому, що підприємство мало намір виконати й інші вимоги до повного усунення порушень законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, якби не подальші події, пов`язані з військовою агресією Російської Федерації проти України, а також пошкодженням і частковим руйнуванням об`єкта перевірки.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, з 24.02.2022 року введено воєнний стан, який продовжується до цього часу.

У звя`зку із чим, за директивою Державної авіаційної служби України закритий повітряний простір України для виконання польотів цивільної авіації. Підприємству, як провайдеру аеронавігаційного обслуговування, заборонено надавати послуги повітряним судам до закінчення воєнного стану, плюс три місяці (а.с.56,т.3).

Після початку військової агресії весь особовий склад Підприємства був виведений на простій.

Навесні 2022 року Підприємство було захоплено Російськими військами, але згодом вивільнено.

Під час бойових дій та звільнення аеропорту від Російських військ були пошкоджені більшість будівель Підприємства, адже, протягом березня - травня 2022 року Російські війська обстріляли Миколаївський міжнародний аеропорт щонайменше тридцять разів.

Середньооблікова чисельність штатних працівників облікового складу КП "ММА» на 01.01.2022 рік становила біля 200 осіб.

01.04.2022 були призупинені дії трудових договорів із 152 працівниками, включаючи фахівців, до скасування воєнного стану, деякі ж працівники мобілізовані до лав Збройних Сил України.

Тридцять три працівника було залишено на простої, а починаючи з літа 2022 року ще з 8-ма працівниками призупинено дію трудових договорів, й частина працівників переведена на неповний робочий день.

Тому з літа 2022 року на Підприємстві залишалося тільки 25 працівників з числа адміністрації й інших працівників, включаючи з неповним робочим днем.

Окрім того, представник відповідача наголосив, що більша частина придатних транспортних засобів була передана на потреби ЗСУ.

Відтак, сталася ситуація, коли змушені фактично зупинити більшість видів статутної діяльності Підприємства.

Як наслідок, відсутні фінансові надходження, що виключає можливість виконання основної частини виробничих завдань та функцій Підприємства.

Але Підприємство здійснює діяльність для потреб Держави, що не заперечувалось сторонами під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до пояснень представника відповідача внаслідок бойових дій, спричинених збройною агресією Російської Федерації, а саме, прямим влучанням снарядів, ракет та вибуховою хвилею, пошкоджено/знищено об`єкти підприємства, включаючи: аеровокзальний комплекс, світлосигнальне обладнання, радіотехнічне обладнання, пожежне депо, перон, периметрова огорожа, бокси ССТ, еміністративна будівля, автотранспорт.

Технічний стан об`єктів в цілому не придатний до нормальної експлуатації, деякі об`єкти знищено повністю.

За фактом руйнування відкрито кримінальне провадження: 0000094 від 03.04.2022 за ст. 438 КК України (а.с.57,т.3).

Проведено обстеження і оцінку технічного стану майнового комплексу аеропорту, складено технічний звіт.

Станом на 01.03.2025 штатна чисельність становить 144 од., з яких: 15 вакансій, 5 жінок знаходяться у відпустках по догляду за дитиною, 16 проходять службу у Збройних Силах України, з 80 фаховими працівниками призупинено дії трудових договорів до скасування воєнного стану, фактично працює 28, з них 24 на умовах неповного робочого тижня і лише 4 з нормальною тривалістю робочого часу.

Власні обігові кошти відсутні.

По суті єдиним вагомим джерелом поповнення обігових коштів є бюджетні асигнування, які виділяє Миколаївська обласна військова адміністрація на підтримання та інші цілі Підприємства.

На підтвердження викладеного відповідач долучив до матеріалів справи письмові докази, у тому числі: роздруківки Рішень з безпеки польотів про закриття повітрянного простору України; копії наказів Підприємства «Про призупинення дії трудових договорів...»; копії актів приймання - передачі транспортних засобів з відомостями про них, для потреб ЗСУ; витяг з ЄДРДР від 03.04.2022 за № 0000094; витяг з «Обстеження і оцінки технічного стану конструкцій майнового комплексу «Миколаївського міжнародного аеропорту», з фіксацією руйнувань головного фасаду, інших конструктивних елементів, здійсненого за участю експертів у будівельній галузі ДП «Проектний інститут «КИЇВСЬКИЙ ПРОМБУДПРОЕКТ» від 07.08.2023, з висновками про непридатність до експлуатації будівель і споруд, аварійними ділянками, експлуатація яких можлива лише при виконанні капітального ремонту (реконструкції, відновлення); відомості про джерела фінансових надходжень.

Приблизна ж вартість відновлення становить 13 000 000 євро.

Указом Президента України від 17.10.2023 № 695/2023 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України» від 17 жовтня 2023 року "Про організацію захисту та забезпечення безпеки функціонування об`єктів критичної інфраструктури та енергетики України в умовах ведення воєнних дій", зобов`язано здійснити виконання робіт та заходів із належного інженерного та фізичного захисту (зокрема, щодо протидронового захисту, систем оповіщення, укриттів для персоналу, розміщення запасних/дублювальних пунктів управління у захищених місцях) об`єктів критичної інфраструктури, збільшення кількості та посилення обороноздатності вогневих груп зі складу Збройних Сил України та Національної гвардії України, які здійснюють протиповітряне прикриття, охорону і оборону об`єктів критичної інфраструктури.

Відтак, на території Підприємства побудовані сертифікаційні споруди, а для охорони Об`єкту задіяні сили Національної гвардії України. Належне ж утримання потрібного для останніх приміщення і забезпечення комунальними послугами здійснюється працівниками Підприємства, що підтверджується у тому числі: листом військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 23 лютого 2023 р. № 3/39/10-207, Договором № 2207 про відшкодування витрат за постачання електричної енергії від 12.12.2023 .

До того ж, працівники Підприємства продовжують виконувати функцію з основного виду діяльності, передбачену Статутом, по забезпеченню придатності аеродрому для виконання завдань ЗСУ.

Конституційний Суд України чітко зазначив, що в умовах воєнного стану держава зобов`язана мобілізувати всі доступні їй ресурси для посилення своєї обороноздатності та відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України (див. абзац 2 п.п. 5.2 п. 5 мотивувальної частини рішення від 12.10.2022 № 7р(ІІ)2022).

Отже, з урахуванням таких особливостей діяльності відповідача під час дії воєнного стану на всій території країни, наведене міркування суду є ключовим при вирішенні спірного питання.

При цьому колегія суддів враховує також і позицію представника позивача, котрий лише формально підтримав вимоги адміністративного позову, проте будь-яких контраргументів не надав, як і не надав пояснень з того приводу, яким чином, з урахуванням ситуації у якій наразі перебуває підприємство належним чином можливо виконати вимоги позивача.

Сторонами по справі не заперечується, що найбільш суттєві порушення, визначені в Акті перевірки від 14.04.2021, в яких зазначається: приміщення складів категорії за пожежної небезпеки «В», об`ємом понад 500 м. куб. кожний не обладнані внутрішнім протипожежним водопроводом, який забезпечує подання у будь-яку точку приміщення двох струменів води витратою не менше 2,5 л/с (п. 5 Акту); наявна в приміщенні система автоматичного пожежогасіння несправна і утримується не в постійній готовності до виконання робіт за призначенням (п.18 Акту); система зовнішнього протипожежного водопроводу знаходиться у несправному стані, зокрема об`єкт не забезпечений кільцевою мережею для подачі води на протипожежне водопостачання із встановленням пожежних гідрантів на відстані не більше 100 м. до кожної будівлі та із забезпеченням нормативної витрати води на кожну будівлю (п. 19 Акту), фактично не можуть бути виконані через часткове пошкодження та руйнування відповідних будівель, а також за наявності новозбудованих на території Підприємства фортифікаційних споруд.

14.12.2023 Миколаївською обласною радою була затверджена «Програма економічного і соціального розвитку» якою, у тому числі, заплановано розпочати роботи з відновлення аеропорту для забезпечення стабільної діяльності КП «Миколаївський міжнародний аеропорт», високого рівня безпеки польотів із залученням коштів з державного і обласного бюджетів або за рахунок допомоги країн-партнерів.

Конкретної ж суми фінансування, яку потребуватиме відновлення роботи аеропорту, не зазначено.

Наразі, для визначення технічного стану об`єктів нерухомості, технічних причин пошкоджень та завданих Підприємству матеріальних збитків, заподіяних внаслідок руйнувань (пошкоджень), в рамках згаданого кримінального провадження, призначені судові будівельно- технічні експертизи, проведення яких доручено Миколаївському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз та знаходяться на виконанні, про що свідчать постанови слідчого управління СБ України в Миколаївській області від 13.12.2024, від 10.03.2025, від 11.03.2025 із супровідними листами (а.с.67-71,т.3).

Роботи ж з відновлення не проводились (які, що вже зазначено вище, можуть розпочатися тільки після завершення дії воєнного стану) і обігові кошти для цього у Підприємства відсутні, без чого не можливо усунути виявлені порушення.

З метою виходу з даної ситуації КП "ММА» звернулося із заявою від 17.03.2025 за вих. № 34 на адреси: Державної служби України з надзвичайних ситуацій і ГУ ДСНС у Миколаївській області (Позивача) про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за бажанням суб`єкта господарювання, що допускає ч. 1 ст. 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, за результатом якого скласти акт (ч. 6 ст. 7 названого Закону) з відомостями, відображаючими реальні обставини на теперішній час.

За результами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в період з 26.03.2025 по 27.03.2025 посадовими особами Миколаївського районного управління ГУ ДСНС України у Миколаївській області складено Акт від 27.03.2025 № 3 з додатками № 1, № 2 , № 12.

В зазначеному акті перевіряючі лише обмежились цитуванням не виконаних порушень, викладених у позовній заяві від 13.05.2021 (без посилання на Акт від 14.04.2021), не врахували подальшу ситуацію яка склалася, на що відповідач звертав увагу в заяві від 17.03.2025 за вих. № 34 та в листі від 26.03.2025, а саме про руйнування аеровокзального комплексу, неможливість експлуатації будівлі без виконання капітального ремонту, а рішення про відновлення, реконструкції аеровокзального комплексу буде прийнято Власником тільки після закінчення військових дій в Україні (про що неодноразово повідомлялося ГУ ДСНС України у Миколаївській області).

Колегія суддів констатує, що з обсягу встановлених під час розгляду справи обставин та з урахуванням пояснень сторін випливає, що в спірних правовідносинах позивачем власними актами (зокрема, від 27.03.2025 № 3) підтверджено, що відповідачем усунуто частину виявлених порушень вимог законодавства .

Ті ж порушення, що залишилися неусунутими, з урахуванням руйнування значної частини будівель не створюють загрозу виникнення пожежі, не створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Контраргументів щодо усунення відповідачем порушень які залишились після проведення перевірки 27.03.2025 та які було досліджено під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції представник позивача не надав.

Вказане свідчить про відсутність підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкта перевірки, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи.

Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 21.02.2023 по справі № 280/393/19, які суд враховує під час вирішення даної справи.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до відповідача крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкта перевірки у спосіб та порядку, що просить позивач, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а тому, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Щодо ухвали суду від 15.11.2024 у даній справі з якою не погоджується апелянт, колегія суддів зазначає, що враховуючи що така ухвала окремо від рішення суду не оскаржується, а рішення суду першої інстанції у цій справі скасовано, колегія суддів не надає оцінку зазначеній ухвалі.

Водночас положеннями статті 139 КАС України не регламентовано стягнення з позивача (у разі відмови у задоволенні позову) в порядку розподілу судових витрат сплаченого суб`єктом владних повноважень судового збору.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 29.04.2020, справа № 817/66/16 (11-185апп19).

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року по справі № 400/3474/21 скасувати, ухвалити по справі нове рішення, яким у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради, третя особа Миколаївська обласна державна адміністрація відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Дата складення та підписання повного тексту судового рішення 04 квітня 2025 року.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді Г.В. Семенюк А.Г. Федусик