Справа № 240/2468/24
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2025 року м. Житомир

справа № 240/2468/24

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд

у складі судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул.Лятошинського Бориса, 5, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 17.06.2024) просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №128 від 19.01.2014 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №98о/с від 26.02.2024 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 22.05.2024 №245о/с про внесення змін у наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 26.02.2024 №98о/с, в частині дати звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , а саме дати звільнення з 19.04.2024;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інженера групи логістики, матеріально-технічного забезпечення та зв"язку роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення зі служби і станом на дату прийняття судом рішення.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області №128 від 19.01.2024 до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Підставою такого рішення стало, вчинення позивачем адміністративних правопорушень передбачених ст.ст. 124, 130 КУпАП .

Проте, вказує про протиправність прийняття вказаного наказу, з огляду на неналежне проведення відповідачем службового розслідування за фактом вчинення позивачем адміністративних правопорушень передбачених ст.ст. 124, 130 КУпАП. Наявність протоколів про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого ст. 124 та ст. 130 КУпАП та не вказує на вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Крім того, складання протоколу про адміністративне правопорушення - не підтверджує вчинення такого правопорушення.

Встановлення факту вчинення/визнання особи винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 124, 130 КУпАП відноситься виключно лише до компетенції суду, однак такого рішення на момент прийняття спірного наказу не існувало.

Зауважує, що підстав для застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення у відповідача не було. Крім того, відповідачем не встановлено та належним чином не перевірено наявність вини у діях позивача, причини та умови, що сприяли вчиненню правопорушення.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду 06 лютого 2024 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 27.02.2024 за правилами загального позовного провадження.

22 лютого 2024 року відповідачем надіслано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого просить відмовити у задоволенні даного позову, посилаючись на те, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу стали обставини порушення позивачем службової дисципліни, встановлені висновками службового розслідування.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, відповідно до вимог чинного законодавства має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок службового розслідування, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок.

На підставі наказу ГУНП в Житомирській області від 15.01.2024 №70 проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області та інженером групи логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітаном поліції ОСОБА_1 .

За результатами службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1, 3, 5, 6, ч. 3 ст. 1, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зокрема, порушення своїх посадових (функціональних) обов`язків, запобігання вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, яке виразилося у вчиненні поза службою у стані алкогольного сп`яніння дорожньо-транспортної пригоди, в порушення абзацу другого ч. 5 ст. 14, абзацу шостого ч. 2 ст, 16 Закону України «Про дорожній рух», в частині керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння що стало підставою для складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП, не інформуванні безпосередніх керівників та прямого керівника про вчинення дисциплінарного проступку.

Вказує, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи не притягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності.

Згідно з протокольною ухвалою суду від 27.02.2024 відкладено розгляд справи до 14.03.2024, у зв"язку із задоволенням заяви представника позивача про відкладення розгляду справи.

Відповідно до довідки від 14.03.2024 судове засідання відкладено на 28.03.2024, з підстав надходження до суду від представника позивача заяви про збільшення позовних вимог.

28 березня 2024 року відповідач надіслав до суду відзив на уточнену позовну заяву, у якому додатково вказує, що наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність його не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав.

Щодо твердження представника позивача про видання оскаржуваного наказу під час перебування позивача на лікарняному зазначає, що на момент видання оскаржуваного наказу до ГУНП в Житомирській області жодних документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 не надходило.

Окремо вказує, що 26.02.2024 позивач про причини відсутності на службі свого безпосереднього керівника не повідомляв, що підтверджується листом від 26.02.2024 №90/21/03-2024, крім того не надавав до управління кадрового забезпечення ГУНП в Житомирській області документів, які засвідчують тимчасову непрацездатність.

Згідно з довідкою від 28.03.2024 судове засідання відкладено на 18.04.2024 у зв"язку з оголошенням повітряної тривоги у Житомирській області.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 18.04.2024 судове засідання відкладено до 16.05.2024.

Протокольною ухвалою суду від 16.05.2024 оголошено перерву у судовому засіданні до 30.05.2024.

Згідно з протокольною ухвалою суду від 30.05.2024 у судовому засіданні оголошено перерву до 18.06.2024.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 18.06.2024 у судовому засіданні оголошена перерва до 04.07.2024 з метою надання відповідачу можливості ознайомитись з уточненою позовною заявою.

02 липня 2024 року відповідач надіслав до суду відзив на уточнену позовну заяву.

Ухвалою суду від 04.07.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд по суті позовних вимог на 08.08.2024.

Згідно з довідкою від 08.08.2024 судове засідання відкладено на 10.10.2024.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 29.10.2024 у судовому засіданні оголошена перерва до 29.10.2024.

Протокольною ухвалою суду від 29.10.2024 оголошена перерва до 21.11.2024 у зв"язку з витребуванням додаткових доказів.

Згідно з ухвалою суду від 21.11.2024 оголошено перерву у судовому засіданні до 20.12.2024.

Ухвалою суду від 26.11.2024 витребувано у Богунського районного суду м.Житомира матеріали справи №295/1324/24.

Відповідно до протокольної ухвали суду від 20.12.2024 оголошено перерву у судовому засіданні до 26.12.2024.

Згідно з довідкою від 26.12.2024 судове засідання відкладено на 30.01.2025.

30 січня 2025 року позивач та представник позивача в судове засідання не з"явились, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надсилали. 29 січня 2025 року від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на адміністративний позов.

У ході судового розгляду справи судом заслухано пояснення представника позивача та представника відповідача, досліджено письмові докази, долучені до матеріалів справи, та відповідно до протокольної ухвали суд на місці ухвалив перейти до подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складене у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з урахуванням положень ст.193 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представника позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах поліції, на посаді інженера групи логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області, у званні капітана поліції.

Відповідно до доповідної записки начальника УГІ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 15.01.2024 №42/15/01-2024, ініційовано призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими РПОП ГУНП в Житомирській області, зокрема вчинення капітаном поліції ОСОБА_1 дорожньо-транспортної пригоди у стані алкогольного сп`яніння.

Підставою службового розслідування слугували обставини того, що інженер групи логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_1 15.01.2024, керуючи транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, скоїв дорожньо-транспортну пригоду, не проінформував про це безпосередніх керівників та прямого керівника і не повідомив про правопорушення службу «102» УОАЗОР ГУНП.

Згідно з наказом ГУНП в Житомирській області від 15.01.2024 №70 призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

В ході проведеного службового розслідування, зокрема, встановлено, що 15.01.2024, близько 00.16 інженер групи логістики, матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_1 будучи вихідним, у цивільному одязі, без табельної вогнепальної зброї та спецзасобів, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керуючи власним легковим автомобілем марки «Нonda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , поблизу будинку №78 що по вул. Михайла Грушевського в м. Житомирі, не обрав безпечної швидкості руху, не врахував дорожню обстановку, щоб мати змогу постійно контролювати рух транспортного засобу та безпечно керувати ним, не дотримався безпечної дистанції та безпечного інтервалу, у результаті чого допустив зіткнення з автомобілем марки «Iveco Daily», номерний знак НОМЕР_2 , автомобілем марки «Ореl Vectra», номерний знак НОМЕР_3 та автомобілем марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_4 , які були припарковані біля краю проїзної частини, внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження.

По прибуттю на місце скоєння дорожньо-транспортної пригоди поліцейських УПП в Житомирській області ДПП, водій автомобіля марки «Нonda Accord» номерний знак НОМЕР_1 , сказав, що він капітан поліції та перебуває на посаді інженера.

Під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 , у останнього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці.

Капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у визначеному законом порядку на місці скоєння дорожньо-транспортної пригоди з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alcotest», а також у найближчому закладі охорони здоров`я. Однак капітан поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння у визначеному законом порядку на місці ДТП відмовився, при цьому погодився пройти огляд в найближчому закладі охорони здоров`я.

У подальшому, в КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради, капітан поліції ОСОБА_1 з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alcotest» пройшов медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За результатами проведеного в умовах КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, капітана поліції ОСОБА_1 визнано таким, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння - 1,84 %, (висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 15.01.2024 № 40).

Цього ж дня, о 01.30, стосовно капітана поліції ОСОБА_1 , працівниками УПП в Житомирській області ДПП складено протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 08667 за ст. 124 КУпАП (Порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів). Разом з тим, о 02.17 стосовно капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №608668 за частиною першою статті 130 (Керування транспортними засобами особами, які перебувають у стані наркотичного сп`яніння) КУпАП.

Також, у ході службового розслідування, проаналізувавши сукупність встановлених обставин допущеного капітаном поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_1 , будучи поліцейським та достовірно знаючи про те, що 15.01.2024 керуючи транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння скоїв дорожньо-транспортну пригоду, не проінформував про це безпосередніх керівників та прямого керівника і не повідомив про правопорушення службу «102» УОАЗОР ГУНП.

Відтак, враховуючи наведене, дисциплінарна комісія вважала за необхідне застосувати до капітана поліції ОСОБА_1 найсуворіший захід дисциплінарного впливу, передбачений ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VШ, звільнення зі служби в поліції.

Начальником ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 19.01.2024 затверджено висновок про результати службового розслідування, проведеного з метою усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інженером групи логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітаном поліції ОСОБА_1 .

У подальшому за порушення службової дисципліни, недотримання вимог ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1, 3, 5, 6, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VШ, в частині бути вірним Присязі поліцейського, недотриманні нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, а також своїх посадових (функціональних) обов`язків, запобігання вчинення правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, яке виразилось у вчиненні поза службою у стані алкогольного сп`яніння дорожньо-транспортної пригоди, в порушення абзацу другого ч. 5 ст. 14, абзацу шостого ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», в частині керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння що стало підставою для складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст.124, ч. 1 ст. 130 КУпАП, не інформуванні безпосередніх керівників та прямого керівника про вчинення дисциплінарного проступку, в порушення вимог ч. 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100, не повідомлення про правопорушення службу «102» УОАЗОР ГУНП та у відповідності до вимог наказу Національної поліції України від 19.07.2022 №507, п.1 наказу ГУ НП у Житомирській області від 19.01.2024 №128 «Про застосування дисциплінарного стягнення» до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (т.1 а.с. 204-205).

Наказом ГУ НП у Житомирській області №98о/с від 26.02.2024 «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 26.02.2024 відповідно до Закону України "Про Національну поліцію", за п. 6 ч 7 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) (т.1 а.с. 205 зворот).

Отримати копію наказу №98 о/с від 26.02.2024 ОСОБА_1 відмовився, про що свідчить запис із особистим підписом позивача на зворотній стороні оскаржуваного наказу (т.1 а.с. 244). У зв"язку з вказаним, оскаржуваний наказ 26.02.2024 направлений відповідачем на адресу позивача засобами поштового зв"язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення (т.1 а.с. 241).

Наказом ГУ НП в Житомирській області №245о/с від 22.05.2024 внесено зміни до наказу ГУ НП в Житомирській області №98о/с від 26.02.2024 в частині звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , зокрема щодо дати звільнення, а саме з 19.04.2024.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Відповідно ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, крім іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Частиною 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Правила етичної поведінки поліцейських затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 за №1179 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706.

Відповідно до п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Згідно п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Пунктом 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських передбачено, що за будь яких обставин і відносно будь якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Так, частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відтак, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Таким чином, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічний висновок щодо застосування вказаних вище правових норм наведено у постановах Верховного Суду від 24.02.2020 у справі №804/2711/17 та від 20.10.2020 у справі № 340/1502/19.

Зідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту встановлені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Відповідно до абзацу 4 ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

З огляду на системний аналіз наведених вище норм права випливає, що поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню, однак, не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України визначено алгоритм дій дисциплінарної комісії при проведення службового розслідування.

Так, п. п. 1, 4, 7, 13, 14 розділу V вказаного Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння. Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Встановлені дисциплінарною комісією обставини підтверджуються зібраними в ході службового розслідування матеріалами, зокрема поясненнями капітана поліції ОСОБА_1 та інших поліцейських.

Проте, згідно з поясненнями позивача, отриманими під час проведення службового розслідування, інженер групи логістики, матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_1 , користуючись правом, визначеним статтею 63 Конституції України, надавати пояснення з приводу керування ним 15.01.2024 транспортним засобом та складання стосовно нього адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП та ст. 124 КУпАП відмовився, і відповідно жодних дій, спрямованих як на власний захист, так і задля з`ясування дійсних обставин ситуації, що склалася, не вчиняв, тим самим не спростував свою причетність до правопорушень та порушення дисципліни.

Разом з тим, повідомив, що керівником РПОП та його заступниками із ним проводилась роз`яснювальна робота щодо дотримання дисципліни та законності, заборони керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння. З даними вимогами ознайомлювався особисто під підпис (т.1 а.с. 139).

Опитана поліцейський роти №2 взводу №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капрал поліції Нарот Сніжана Сергіївна пояснила, що під час патрулювання 15.01.2024, о 00.16, в екіпажі «Граніт-104», спільно зі старшим сержантом поліції ОСОБА_3 , по вул. Михайла Грушевського, 78, у м.Житомирі, було виявлено транспортний засіб, а саме, марки «Ноnda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , який здійснив наїзд на транспортні засоби, які були припарковані. Підбігши до даного транспортного засобу, оперативно відкрили двері для надання першої медичної допомоги особі, яка перебувала за кермом, однак дана особа її не потребувала. Було запропоновано викликати швидку медичну допомогу, на що останній відмовився. Під час встановлення особи, було виявлено, що це ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він пред`явив документи, серед яких вони побачили службове посвідчення працівника поліції. Дану інформацію було доведено командиру. Особі було запропоновано пройти огляд та стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці чи в найближчому закладі охорони здоров`я, куди був доставлений екіпажем «Граніт-151», що підтверджується висновком медичного закладу КНП ОМСЦ «ЖОР» № 40, що ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння. Про дану подію було негайно повідомлено чергову частину УПП в Житомирській області ДІДІ та безпосереднього командира. На місці події були власники транспортних засобів, у яких було відібрано пояснення, складено схему ДТП та забезпечено охорону місця події до усунення наслідків ДТП. Стосовно ОСОБА_1 було складено протоколи про адміністративні правопорушення серії ААД №608667 та №608668 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та ст. 124 КУпАП, видано тимчасовий дозвіл НОМЕР_5 . Від підписів ОСОБА_1 відмовився. Також водія було відсторонено від права керування транспортним засобом марки «Ноnda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , шляхом його евакуації.

Опитаний поліцейський взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старший сержант поліції Калінчук Олександр Олександрович надав аналогічного змісту пояснення.

Опитаний командир роти поліції особливого призначення ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що 15.01.2024 близько 01.00 йому зателефонував черговий по підрозділу РПОП, інспектор-черговий молодший лейтенант поліції ОСОБА_5 та повідомив, що в м. Житомирі по вул. м. Грушевського,78 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю поліцейського РПОП капітана поліції ОСОБА_1 . У свою чергу майор поліції ОСОБА_4 зателефонував своєму заступнику ОСОБА_6 , який на власному автомобілі забрав його з дому та вони разом приїхали на місце ДТП, де знаходились працівники патрульної поліції та пошкоджені автомобілі. Було з`ясовано, що ОСОБА_1 , керуючи власним автомобілем «Ноnda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , скоїв ДТП. Патрульні поліцейські повідомили, що інший екіпаж повіз ОСОБА_1 до КНП «ОМСЦ» ЖОР для освідування на стан алкогольного сп`яніння. Після цього він та капітан поліції ОСОБА_6 прибули до вказаного комунального підприємства, де перебували працівники патрульної поліції, співробітниця ЖУ ДВБ, котрі повідомили, що ОСОБА_1 , вже освідували, він у стані алкогольного сп`яніння та вони будуть направлятись до місця ДТП для оформлення адміністративних матеріалів. Майор поліції ОСОБА_4 разом з капітаном поліції ОСОБА_6 , слідували за працівниками УПП до вул. Грушевського, де знаходились до закінчення оформлення ДТП. Перебуваючи на місці пригоди, було повідомлено родичів ОСОБА_1 , які прибули на місце події та після складання відповідних протоколів забрали його та пошкоджений автомобіль «Ноnda Accord». Згідно з наказом ГУНП в Житомирській області від 05.21.2024 №23 капітан поліції ОСОБА_1 з 07.01.2024 по 14.01.2024 знаходився у відрядженні в м.Коростень. 14.01.2024 близько 13.00 ОСОБА_1 прибув до місця дислокації підрозділу та коли здав табельну вогнепальну та автоматичну зброю до КЗЗ, йому було доведено наряд згідно з яким 15.01.2024 у нього вихідний день. Додав, що з особовим складом на постійній основі, під час інструктажів, перед заступанням на службу, занять, нарад, проводяться бесіди, доводяться розпорядження та вказівки керівництва ГУНП в Житомирській області щодо дотримання дисципліни та законності, які є обов`язковими для виконання всіх поліцейських незалежно від звань та посад. Керівний склад підрозділу та він особисто приділяє особливу увагу транспортній дисципліні, категоричній забороні керування особистими та службовими транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння, а також недопущення корупційних проявів, за порушення яких слідує тільки звільнення із поліції.

Аналогічне за змістом пояснення надав заступник командира роти поліції особливого призначення ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_6 .

В свою чергу як матеріали справи, так і матеріали службового розслідування свідчать, що з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції позивач направлений на огляд в КНП «ОМСЦ» ЖОР, у зв"язку з чим поліцейським роти №2 взводу №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капралом поліції Нарот Сніжаною Сергіївною, 15.01.2024 о 00.30 складено направлення, оскільки у результаті огляду, проведеного уповноваженою особою патрульної поліції у ОСОБА_1 , виявлені ознаки сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці (т.1 а.с. 61).

Згідно з актом огляду на стан алкогольного сп"яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 15.01.2024, складеним поліцейським роти №2 взводу №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капралом поліції Нарот Сніжаною Сергіївною, результат огляду на стан сп`яніння: позитивний (т.1 а.с. 62).

Однак, представник позивача вказує, що огляд на стан сп`яніння був безпідставно проведений працівниками поліції з порушеннями, оскільки водію не озвучені ознаки сп`яніння, на підставі яких працівники поліції ініціювали проходження огляду, крім того вказує, що направлення на огляд у його присутності не складалося та містить розбіжності у часі з прибуттям поліцейських на місце ДТП. Адвокат також вказав, що у медичному закладі у ОСОБА_1 , були відібрані зразки крові, проте результат дослідження відсутній.

На противагу вказаному суд зазначає, що в матеріалах службового розслідування, зокрема у висновку про результати службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено: "за результатами огляду цифрового носія інформації - оптичного диску для лазерних систем зчитування - DVD-R 4,7 GB., дисциплінарною комісією, встановлено, що на ньому розміщені відеофайли: «130 124 ОСОБА_1 шр4», розміром 1,6 ГБ та «Конюх ЖОНД задувка.mp4», розміром 20,8 МБ, які мають розширення «mp4», містять аудіо-відео дані. Переглядом відеозаписів встановлено, що вони здійснені 15.01.2024 за допомогою портативних відеореєстраторів, які закріплені на однострої поліцейських Управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП, згідно з встановленим часом на портативних відеореєстраторах. При відтворенні відеозаписів за допомогою безкоштовного програмного забезпечення «VLC media player», встановлено, що відеозаписи пов`язані між собою. При перегляді відеозаписів встановлено, що відео розпочинається з салону службового автомобіля. Видно як, автомобіль патрульної поліції (встановлено у ході проведення службового розслідування) рухається по проїзній частині вул. Михайла Грушевського в м. Житомирі. В салоні автомобіля перебуває двоє поліцейських які спілкуються між собою. Під час руху, чути звуковий сигнал якогось транспортного засобу, який лунає безперервно. Далі автомобіль з працівниками патрульної поліції зупиняється біля правого краю проїзної частини та з нього виходить двоє поліцейських. В цей час в поле зору портативного відеореєстратора потрапляє легковий автомобіль «Нonda Accord», номерний знак НОМЕР_6 , який має механічні пошкодження та саме з цього автомобіля лунає звуковий сигнал. Поряд, біля правого краю проїзної частини стоїть припаркований автомобіль «Орel Vektra», номерний знак НОМЕР_3 , евакуатор марки «Iveco», номерний знак НОМЕР_2 та легковий автомобіль марки «Міtsubishi Outlendeк», номерний знак НОМЕР_4 , які мають механічні пошкодження спричинені у результаті наїзду автомобіля «Нonda Accord», номерний знак НОМЕР_1 (встановлено в ході проведення службового розслідування). Коли поліцейські наближаються до автомобіля «Нonda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , з водійських дверей виходить інженер групи логістики, матеріально-технічного забезпечення та зв`язку роти поліції особливого призначення ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_1 (далі - за текстом капітан поліції ОСОБА_1 ), який має порушення координації рухів, поводиться не відповідно до обстановки, що є ознаками алкогольного сп`яніння. Далі з`являється власник автомобіля «Iveco», номерний знак НОМЕР_2 , який висловлюється в бік капітана ОСОБА_1 нецензурною лайкою з приводу того, що останній пошкодив його транспортний засіб. Увесь цей час автомобіль «Нonda Accord», номерний знак НОМЕР_1 , подає звуковий сигнал, який не вдається вимкнути з салону авто, а тому поліцейський від`єднує живлення від клаксона. Далі на місці події з`являються водії (власники) пошкоджених транспортних засобів які візуально оглядають механічні пошкодження своїх транспортних засобові. Після цього, поліцейський запитує у капітана поліції ОСОБА_1 чи буде той проходити огляд на стан сп`яніння у визначеному законом порядку на місці зупинки транспортного засобу, на що капітан поліції ОСОБА_1 відповідає: «Короче так хлопці. Дивіться, їхав по, на красний, е на зелений світ світофора». Поліцейський знову запитує чи буде той проходити огляд на стан сп`яніння на місці чи у найближчому закладі охорони здоров`я, а капітан поліції ОСОБА_1 запитує: «Це де», на що поліцейський повідомляє у якому саме закладі охорони пропонують пройти огляд та за якою адресою він знаходиться. Після цього капітан поліції ОСОБА_1 відповів: «Я думаю да». Після цих слів поліцейський запитує, що означає «Да», капітан поліції каже: «Да. Туда нада їхать. Канешно». Далі капітан поліції ОСОБА_1 запитує: «Скажіть будь ласка, тут без потерпілих». Поліцейський відповів, що потерпілих немає, при цьому запитав чи не потребує медичної допомоги капітан поліції ОСОБА_1 , який відповів, що з ним все добре. Далі патрульний поліцейський повідомляє черговому УПП про те, що дорожньо-транспортна пригода трапилась за участю працівника поліції - ОСОБА_1 , який перебуває в стані алкогольного сп`яніння, який відмовляється проходити огляд на стан сп`яніння на місці, а погодився пройти у медичному закладі. Після цього капітан поліції ОСОБА_1 разом з поліцейськими УПП в Житомирській області ДПП, на службовому автомобілі прямують до медичного закладу, а саме до КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради».

У подальшому, видно, що поліцейські УПП разом з капітаном поліції ОСОБА_1 перебувають в КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної, де останній проходить медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Видно, що на стільці, що розташований біля столу лікаря, сидить капітан поліції ОСОБА_1 , котрий перебуває в цивільному одязі та за допомогою спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alkotest» проходить медичне освідування (огляд) шляхом забору повітря з його ротової порожнини, результат показав - 1.84 проміле. Результат пред`явлений капітану поліції ОСОБА_1 . По завершенню медичного огляду, капітан поліції ОСОБА_1 разом з поліцейськими УПП в Житомирській області ДПП повертаються на місце події, де стосовно капітана поліції ОСОБА_1 складено протоколи про вчинення ним адміністративних правопорушень за ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП, з якими він ознайомився під підпис та отримав їх копії."

Повертаючись до предмету розгляду у даній справі суд зазначає, що представник позивача у підготовчому судовому засіданні вказував, що відеозапис з нагрудної камери поліцейських є неналежним доказом, оскільки записи надані частинами.

Водночас, суд зазначає, що в межах розгляду справи №295/1324/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ст. 124, ч.1 ст.130 Кодексу України, постановою Богунського районного суду м.Житомира від 23.04.2024, що залишена без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 31.07.2024, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні правопорушень, передбачених ст.124 та ч. 1 ст.130 КУпАП.

Крім того суд наголошує, що в межах розгляду справи про адміністративні правопорушення судами встановлено, що "згідно з відеозаписами із нагрудних камер поліцейських та відеореєстратора із службового автомобіля працівників поліції, працівники поліції прибули на місце дорожньо-транспортної пригоди та виявили пошкоджені автомобілі, які стояли запарковані біля бордюру: «Iveco Daily», «Opel Vectra», «Mitsubishi Outlander» та автомобіль "Honda Accord" під керуванням ОСОБА_1 - винуватця ДТП, який здійснив наїзд на вказані транспортні засоби. Встановивши особу водія, який виявився капітаном поліції працюючим у ГУНП в Житомирській області, поліцейські виказали підозру перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння та запропонували пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці за допомогою приладу Драгер, від якого він відмовився, щодо огляду у медичному закладі - надав згоду. У КНП «ОМСЦ» ЖОР результат технічного приладу Drager Alcotest проба №1 о 01-28 год показав перебування останнього у стані алкогольного сп`яніння (1,84 проміле) та через 20 хв проба №2 - 1,90 проміле, з яким ОСОБА_1 не погодився та за його бажанням у останнього відібрали зразки крові на вміст алкоголю. Вищевказаний висновок ОСОБА_1 підписав."

Отже суд зауважує, що згідно з положеннями частини 6 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вочевидь, обставини, встановлені у постанові Богунського районного суду м.Житомира від 23.04.2024, в межах розгляду справи №295/1324/24 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП, є обов`язковими для адміністративного суду під час розгляду даної справи в питанні, чи мали місце порушення позивачем службової дисципліни поза службовий час саме у стані алкогольного сп"яніння.

Також суд зазначає, що згідно з п. 2.5, пп. а) п. 2.9. та пп. д) п. 2.10 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Відповідно до Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під дією препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, що затверджена спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 № 1452/735, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11.11.2015 за № 1413/27858, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі - поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі - спеціальні технічні засоби); лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку). В разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - заклад охорони здоров`я).

Враховуючи наведене вище, суд погоджується з доводами відповідача, що матеріалами справи підтверджено факт відмови позивача від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки, проте позивач погодився пройти огляду у найближчому медичному закладі.

Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради від 15.01.2024 №40, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до зазначеної вище Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під дією препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції встановлено, що перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду на стан сп`яніння водіїв, затверджується Міністерством охорони здоров`я України, Міністерством охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, начальниками структурних підрозділів з питань охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Огляд у закладах охорони здоров`я щодо виявлення стану сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту), який пройшов тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством.

Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі - висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння) (додаток 4), видається на підставі акта медичного огляду.

Зміст висновку щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння повідомляється оглянутій особі в присутності поліцейського, який її доставив, про що робиться запис у вищезазначеному висновку.

Акт медичного огляду особи складається в одному примірнику, який залишається в закладі охорони здоров`я.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках: перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив дану особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Кожний випадок огляду на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я реєструється в журналі реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (додаток 5).

Висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Пленум Верховного Суду України у пункті 25 постанови Про практику розгляду судами трудових спорів №9 від 06.11.1992 роз`яснив, що нетверезий стан, наркотичне або токсичне сп`яніння можуть підтверджуватися як медичним висновком, так і іншими видами доказів, яким суд має дати відповідну оцінку.

Верховний Суд, дотримуючись таких рекомендацій, у постанові від 04.10.2018 у справі № 806/2272/16, вказав: відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками при розгляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Матеріали справи свідчать, що відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції КНП Обласний медичний спеціалізований центр Житомирської обласної ради від 15.01.2024 №40, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває у стані алкогольного сп`яніння (т.1 а.с. 63)

Вказані обставини, зокрема процедура проведення медичного огляду позивача досліджені та зафіксовані, як під час службового розслідування, так і в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення передбачене ст.124. ч.1 ст.130 КУпАП.

В свою чергу жодних первинних доказів того, що ОСОБА_1 не перебував у стані алкогольного сп`яніння під час керування 15.01.2024 автомобілем марки Нonda Accord, номерний знак НОМЕР_1 за обставин зафіксованих у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД №608668, позивач до суду не надав (т.1 а.с. 64-65).

Така поведінка позивача в позаслужбовий час не відповідає вимогам до поведінки поліцейського.

Вказане в сукупності зумовлює висновок суду про вчинення ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку, який полягає в порушенні службової дисципліни, що є несумісним з проходженням служби в поліції та суперечить змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських та вимог Дисциплінарного статуту та Закону України №580-VIII.

Крім того, слід зазначити, що Наказом Національної поліції України № 07 від 19.07.2022 Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції зокрема наказано керівникам органів поліції застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами керування транспортними засобами особами в стані (або з ознаками) сп`яніння до винних осіб найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.

Слід звернути увагу, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача при вчиненні ним адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, які передбачені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України Про Національну поліцію передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносин.

Підсумовуючи наведене, суд погоджується з доводами відповідача, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. А саме, яке виразилось у вчиненні поза службою у стані алкогольного сп`яніння дорожньо-транспортної пригоди, в порушення абзацу другого ч. 5 ст. 14, абзацу шостого ч. 2 ст. 16 Закону України Про дорожній рух та в частині керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння, що у свою чергу стало підставою для складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Також матеріалами службового розслідування встановлено, що позивач не інформував безпосередніх керівників та прямого керівника про вчинення дисциплінарного проступку, в порушення вимог ч.6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, не повідомлення про правопорушення службу 102 УОАЗОР ГУНП.

Таким чином, в цьому випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, оскільки, позивач свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

В свою чергу, доводи позивача про відсутність достатніх та належних доказів порушення позивачем службової дисципліни є безпідставними, оскільки як зазначалось, це підтверджуються Висновком службового розслідування, який в свою чергу, складений на підставі обставин, що установлені матеріалами справи про адміністративні правопорушення, поясненням працівників поліції, відео з нагрудних камер поліцейських.

Щодо інших доводів позивача, суд виходить із пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Крім того, більшість доводів позивача у позовній заяві має відношення до обставин та події адміністративного правопорушення, що не є предметом розгляду в цій справі та в цьому суді.

Проведення ж службового розслідування ґрунтується на самостійних підставах і має на меті своєчасне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, а не встановлення в діях поліцейського вини або невинуватості у скоєнні адміністративного правопорушення, що є компетенцією виключно суду.

З огляду на встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 правомірно звільнено зі служби в поліції, у зв`язку із підтвердженням вчинення ним дисциплінарного проступку, тому відсутні підстави для скасування спірних наказів та поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Також необхідно підкреслити те, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Отже реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із наявністю справи про адміністративні правопорушення щодо особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених п. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежного виконання поліцейським службової дисципліни, порушення Присяги працівника поліції: скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до позивача як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд наголошує, що ОСОБА_1 , прийнявши присягу поліцейського, перебуваючи на посаді інженера групи логістики, матеріально-технічного забезпечення та зв"язку роти поліції ГУНП, розуміючи покладені на нього обов`язки та зобов`язання, порушуючи наявні розпорядження, використовуючи своє положення та високе звання поліцейського, для вирішення особистих питань поїхав на транспортному засобі у стані алкогольного сп`яніння у зв"язку з чим спричинив дорожньо-транспортну пригоду з пошкодженням транспортних засобів третіх осіб.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що Головне управління Національної поліції України в Житомирській області при прийнятті наказів: №128 від 19.01.2014 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби; №98о/с від 26.02.2024, про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) та №245о/с від 22.05.2024 про внесення змін в наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 26.02.2024 №98о/с, в частині дати звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , а саме дати звільнення з 19.04.2024 з урахуванням обставин перебування позивача на лікарняному; діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч.1 ст.77 та ч.2 ст.77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 по справі №520/2261/19, де указано, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Таким чином, суд дійшов висновку про необґрунтованість позову та відсутність правових підстав для його задоволення.

Відповідно до ч.5 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати з відповідача не стягуються.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (бульв. Старий, 5/37, м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н,10008) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Горовенко

Повний текст складено: 04 квітня 2025 р. 04.04.25