Справа № 160/29853/24
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГолобутовського Р.З.
за участі: секретаря судового засідання Омельченко А.І.,
представника позивача представника відповідача Кривошеїної І.О., Ферафонтова Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Суха Балка" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
08.11.2024 Приватне акціонерне товариство «Суха Балка» (далі позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач), в якому просить:
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, зазначаючи, що відповідно до абзацу 1 пункту 200.4-1 статті 200 Податкового кодексу України платники податку, щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій не мають права на отримання бюджетного відшкодування суми від?ємного значення. Таким чином, саме на підставі прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкції) платник податку не має право на отримання бюджетного відшкодування суми від?ємного значення. Позивач вказує, що в тексті акту №821/32-00-04-04-02-07/00191329 від 06.09.2024 посадовими особами СМУ ДПС не зазначено жодного рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкції) відносно ПрАТ «СУХА БАЛКА» та або засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників, як і не зазначено про витяги з Державного реєстру санкцій, що свідчить про необґрунтованість та безпідставність висновків акту №821/32-00-04-04-02-07/00191329 від 06.09.2024. На думку позивача, посадовими особами відповідача в порушення ч. 2 ст. 19 Конституції України, п.п. 200.4-1 ст. 200 Податкового кодексу України, Закону України «Про акціонерні товариства», ст. 5 Закону України «Про санкції», ст.ст. 1, 4, 16, 22, 24 Закону України «Про депозитарну систему України», п. 22 розділу IV, пункти 29, 30 Розділу VII Положення «Про Державний реєстр санкцій», затвердженого рішенням Ради національної безпеки і оборони України від 29.01.2024, введеного в дію Указом Президента України від 29.01.2024 №36/2024, протиправно зроблено висновки про відсутність у ПрАТ «СУХА БАЛКА» права на бюджетне відшкодування по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 03.12.2024 об 11:00.
Примірник позовної заяви з додатками та копію ухвали від 11.11.2024 отримано представником відповідача в автоматизованій системі «Електронний суд» та в приміщенні суду 18.11.2024, що підтверджується розпискою представника відповідача та довідками про доставку електронного листа.
У підготовчому засіданні, призначеному на 03.12.2024, взяли участь представники сторін. Для надання додаткового часу представнику позивача на підготовку відповіді на відзив судом відкладено підготовче засідання на 10.12.2024.
09.12.2024 представником відповідача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.
У підготовчому засіданні, призначеному на 10.12.2024, взяли участь представники сторін. Судом закрито підготовче засідання у справі та розпочато розгляд справи по суті. Судом відкладено розгляд справи по суті на 17.12.2024.
16.12.2024 представником відповідача через автоматизовану систему «Електронний суд» подані додаткові пояснення, в яких зазначено, що в ході проведення камеральної перевірки та до заперечень на акт перевірки від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02- 07/00191329 ПрАТ «СУХА БАЛКА» не надано додаткових документів або відповідної інформації щодо власників цінних паперів, із зазначенням їх ідентифікаційного податкового номеру для ідентифікації зазначених осіб зі списком підсанкційних осіб згідно «Реєстр санкцій РНБОУ» АС «Податковий блок». Враховуючи зазначене, згідно з вимогами пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою), ПрАТ «СУХА БАЛКА» не має права на отримання бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року (р. 20.2 Декларації) на суму ПДВ 15306344 гривень. Камеральна перевірка ПрАТ «СУХА БАЛКА» з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету за липень 2024 року проведена відповідно до чинного законодавства.
17.12.2024 розгляд справи по суті відкладено на 04.02.2025.
04.02.2025 розгляд справи перенесено на 11.03.2025.
23.12.2024 представником відповідача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.
У судове засідання, призначене на 11.03.2025, прибули представники сторін, підтримали обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
Видами діяльності за КВЕД є: 07.10 Добування залізних руд (основний); 85.32 Професійно-технічна освіта; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
За результатами камеральної перевірки складено акт від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02-07/00191329, за висновком якого у відповідності до пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою) у ПрАТ «Суха Балка» відсутнє право на бюджетне відшкодування по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року (р. 20.2 Декларації) на суму ПДВ 15306344 грн, у зв`язку з неможливістю підтвердити відсутність прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо засновників (учасників) ПрАТ «Суха Балка» з урахуванням пп. 200.4-1 п. 200.4, п. 200.14-1 ст. 200 Податкового кодексу України.
В акті камеральної перевірки зазначено, що згідно з інформацією, наявною в базах даних ДПС та отриманою від Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, встановлено, що статутний фонд ПрАТ «СУХА БАЛКА» складає 41869377,55 грн. Склад засновників (учасників) платника - «АКЦІОНЕРИ ЗГІДНО РЕЄСТРУ АКЦІОНЕРІВ».
Згідно із загальнодоступними джерелами інформації, а саме, з інтернет-ресурсом smida.gov,ua. засновниками (учасниками) платника є:
- 77,41 % частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі належить ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_2 );
- 20 % акціонеру ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 );
- 2,59 % - малі акціонери.
У ході камеральної перевірки направлено на адресу ПрАТ «СУХА БАЛКА» запит від 26.08.2024 №3836/6/32-00-04-04-02-02 про отримання актуальної інформації щодо засновників (учасників) та кінцевих бенефіціарних власників за 100 відсотками статутного капіталу або права голосу (непрямий вплив).
Листом від 03.09.2024 №61.6/1763 (вх.№7071/6 від 05.09.2024) підприємством надано Перелік акціонерів ПрАТ «СУХА БАЛКА» станом на 09.07.2024, в якому зазначено лише найменування/ПІБ власника цінних паперів, без зазначення їх ідентифікаційного податкового номеру, що унеможливлює перевірку ідентифікації зазначених осіб зі списком підсанкційних осіб згідно з «Реєстр санкцій РНБОУ» АС «Податковий блок». У зв?язку з зазначеним, неможливо підтвердити відсутність прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо засновників (учасників) ПрАТ «СУХА БАЛКА» в розумінні пп. 200.4-1 п. 200.4, п. 200.14-1 ст. 200 Податкового кодексу України.
Враховуючи зазначене, згідно з вимогами пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою), ПрАТ «СУХА БАЛКА» не має права на отримання бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року (р. 20.2 Декларації) на суму ПДВ 15306344 гривень.
02.10.2024 ПрАТ «СУХА БАЛКА» складені заперечення за вих. №61.6/1908 на акт камеральної перевірки.
21.10.2024 Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків розглянуті заперечення позивача та надано відповідь за №4512/6/32-00-04-04-02-02, в якій повідомлено, що висновки перевіряючих стосовно порушень, викладені в акті камеральної перевірки від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02-07/00191329 є правомірними та відповідають нормам чинного законодавства, а аргументи, наведені у запереченнях не дають підстав для їх скасування або зміни.
Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України ( у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків, регламентовано статтею 200 Податкового кодексу України.
Відповідно до пункту 200.1 означеної норми сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Пунктом 200.2 статті 200 Податкового кодексу України передбачено, що при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету.
За приписами пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Згідно з пунктом 200.7 статті 200 Податкового кодексу України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Відповідно до пункту 200.8 статті 200 Податкового кодексу України до податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.
Згідно з пунктом 200.9 статті 200 Податкового кодексу України форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
За приписами пункту 200.10 статті 200 Податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.
Як визначено пунктом 200.14 статті 200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган: у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування; у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.
У цьому випадку судом встановлено, що контролюючим органом під час камеральної перевірки, за результатами якої складено акт від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02-07/00191329 не було виявлено невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року.
Так, в межах камеральної перевірки контролюючим органом зроблено висновок, що у зв`язку з неможливістю підтвердити відсутність прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо засновників (учасників) ПрАТ «Суха Балка» з урахуванням пп. 200.4-1 п. 200.4, п. 200.14 статті 200 Податкового кодексу України у відповідності до пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами і доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою) у ПрАТ «Суха Балка» відсутнє право на бюджетне відшкодування по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року на суму ПДВ 15306344 грн.
Позивачем в якості підстав для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення зазначено порушення процедури проведення камеральної перевірки та помилковість висновків такої камеральної перевірки.
Щодо порядку проведення камеральної перевірки та встановлення підстав для відмови в бюджетному відшкодуванні суд зазначає наступне.
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пунктів 76.1 76.3 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Мета і зміст камеральної перевірки, обсяг інформації, який може під час такої перевірки перевірятися, в розумінні вищезазначених норм, були предметом неодноразового розгляду Верховним Судом.
У постанові від 21.01.2021 у справі №813/2519/17 Верховний Суд зазначав, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Верховний Суд дійшов висновку про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється. Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
У постанові від 19.04.2022 у справі №816/687/16 Верховний Суд підтримав усталену позицію про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування арифметичні та/або методологічні помилки, інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання, або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, перевірка правильності застосування ставок податків, податкових пільг, відображення у податковій звітності показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок. Виявлене за результатами камеральної перевірки податкової декларації (розрахунку) заниження платником податку суми податкового зобов`язання внаслідок застосування ставки податку іншої, ніж встановлено нормою Податкового кодексу України, є достатньою підставою для визначення контролюючим органом відповідно до пункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК суми грошових зобов`язань.
У постанові від 16.01.2024 у справі №440/2547/22 Верховний Суд узагальнив висновки Верховного Суду з питання правового значення і суті камеральної перевірки. Зазначив, що вони полягають в тому, що камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, які зазначені у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, Єдиного реєстру акцизних накладних та даних електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних системи обліку даних реєстратора розрахункових операцій. Тобто, якщо під час камеральної перевірки контролюючий орган на підставі саме інформаційних баз даних виявить, що платник податків занизив податкові зобов`язання з відповідного податку, це може бути підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення із визначенням суми занижених зобов`язань. Однак, у випадку, якщо для висновку про заниження податкових зобов`язань необхідним є дослідження безпосередньо первинних документів, які підтверджують показники податкової звітності, питання достовірності, повноти нарахування і сплати податку підлягає перевірці шляхом проведення документальної перевірки.
Суд зазначає, що відповідні висновки щодо меж камеральної перевірки зроблені Верховним Судом також і під час безпосередньо розгляду спірних правовідносин щодо бюджетного відшкодування у справі №826/5165/17.
Як зазначено в постанові Верховного Суду від 06.06.2023 у справі №480/8796/21, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.
При цьому, будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу.
А відтак, камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.
Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
Відповідно до ч. 5 статті 4 Закону України «Про санкції» від 14.08.2014 № 1644-VII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) реалізація санкцій щодо особи, щодо якої застосовано санкції, у сфері відносин, які регулюються Податковим кодексом України та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, забезпечується контролюючим органом шляхом здійснення заходів, передбачених пунктом 21-1.1 статті 21-1 Податкового кодексу України.
За правилами пункту 21-1.1 статті 21-1 ПК України контролюючі органи виконують рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), прийняті у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", шляхом здійснення таких заходів, зокрема, зупинення/відмова в наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість - у разі застосування санкції щодо зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань.
Судом установлено, що ПрАТ «Суха Балка» подано декларацію з податку на додану вартість за липень 2024 року, в додатку 3 до якої «Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3)» сума бюджетного відшкодування склала 15306344 грн.
Наведені обставини слугували підставою для проведення камеральної перевірки позивача з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за липень 2024 року.
У розділі 3.10 акту камеральної перевірки від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02-07/00191329 здійснено перевірку відображення, зокрема, суми бюджетного відшкодування у розмірі 15306344 грн.
Судом не встановлено, що відповідач в розділі 3.10 акту камеральної перевірки від 06.09.2024 №821/32-00-04-04-02-07/00191329 досліджував господарську діяльність позивача, здійснював аналіз первинної та бухгалтерської документації тощо.
Суд вважає, що, досліджуючи наявність у позивача права на бюджетне відшкодування, в т.ч. і з урахуванням вимог Закону України «Про санкції» від 14.08.2014 №1644-VII, відповідач не допустив виходу за межі предмету камеральної перевірки.
Наказом ДПС України від 15.10.2020 №568 зі змінами, внесеними наказами ДПС від 18.10.2021 №886, від 14.04.2023 №244, від 16.06.2023 №473, від 27.06.2024 №480, затверджено Регламент взаємодії структурних підрозділів ДПС та головних управлінь ДПС в областях, м. Києві, міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість та формування Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, та наведена орієнтовна форма акту камеральної перевірки (пункт 4.1 розділу VIII) з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість платнику податку, щодо якого (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників якого) у порядку, встановленому Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій).
Таким чином, камеральна перевірка ПрАТ «СУХА БАЛКА» з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету за липень 2024 року проведена відповідно до чинного законодавства.
Щодо правомірності та обґрунтованості висновків, зроблених контролюючим органом у акті камеральної перевірки, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про санкції» з метою захисту національних інтересів, національної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності України, протидії терористичній діяльності, а також запобігання порушенню, відновлення порушених прав, свобод та законних інтересів громадян України, суспільства та держави можуть застосовуватися спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (далі - санкції).
Підстави та принципи застосування санкцій встановлені статтею 3 цього ж Закону, за нормами пункту 1 частини першої якої підставами для застосування санкцій є дії іноземної держави, іноземної юридичної чи фізичної особи, інших суб`єктів, які створюють реальні та/або потенційні загрози національним інтересам, національній безпеці, суверенітету і територіальній цілісності України, сприяють терористичній діяльності та/або порушують права і свободи людини і громадянина, інтереси суспільства та держави, призводять до окупації території, експропріації чи обмеження права власності, завдання майнових втрат, створення перешкод для сталого економічного розвитку, повноцінного здійснення громадянами України належних їм прав і свобод.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Закону України «Про санкції» з метою захисту національних інтересів, національної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності України, протидії терористичній діяльності, а також запобігання порушенню, відновлення порушених прав, свобод та законних інтересів громадян України, суспільства та держави можуть застосовуватися спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (далі - санкції).
Санкції можуть застосовуватися з боку України по відношенню до іноземної держави, іноземної юридичної особи, юридичної особи, яка знаходиться під контролем іноземної юридичної особи чи фізичної особи - нерезидента, іноземців, осіб без громадянства, а також суб`єктів, які здійснюють терористичну діяльність.
Відповідачем відмовлено у бюджетному відшкодуванні податку на додану вартість, у зв`язку з неможливістю підтвердити відсутність прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо засновників (учасників) ПрАТ «Суха Балка» з урахуванням пп.200.4-1п. 200.4, п. 200.14 статті 200 Податкового кодексу України у відповідності до пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами і доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою), отже у ПрАТ «Суха Балка» відсутнє право на бюджетне відшкодування по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року на суму ПДВ 15306344 грн.
На момент виникнення спірних правовідносин підпунктом 200.4-1 статті 200 Податкового кодексу України було визначено, що платники податку, щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій не мають права на отримання бюджетного відшкодування суми від`ємного значення.
Наведена норма дає визначення за яких умов на підставі підпункту 200.4-1 статті 200 Податкового кодексу України платники податків не мають права на отримання бюджетного відшкодування суми від`ємного значення, а саме, якщо щодо таких платників податку (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій).
Постановою Кабінету Міністрів України і Національного банку України від 19.09.2023 №1011 затверджено Методологію визначення юридичною особою кінцевого бенефіціарного власника відповідно до абз.4 частини 2 ст.5-1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Відповідно до п.15 вказаної Методології для встановлення характеру та міри (рівня, ступеня, частки) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу) визначаються:
1) усі особи (засновники, учасники, акціонери, члени) юридичної особи, які прямо володіють ключовою часткою статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи;
2) усі особи (засновники, учасники, акціонери, члени) в ланцюзі контролю/ володіння юридичної особи, які опосередковано володіють ключовою часткою статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи, зокрема через пов`язаних фізичних чи юридичних осіб, трасти або інші подібні правові утворення.
Згідно із пунктом 3 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» активи, пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, - всі активи, що прямо (а щодо права власності на корпоративні права - також опосередковано (через інших осіб) перебувають у власності, в тому числі у спільній власності, або передаються на користь осіб, включених до переліку осіб, пов`язаних з провадженням терористичної діяльності або стосовно яких застосовано міжнародні санкції (далі - перелік осіб), осіб, які здійснюють фінансові операції від імені або за дорученням осіб, включених до переліку осіб, та осіб, якими прямо або опосередковано (через інших осіб) володіють або кінцевими бенефіціарними власниками яких є особи, включені до переліку осіб, а також активи, отримані від таких активів.
Відповідно до п.30 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2018 №361-ІХ:
- ознакою здійснення прямого вирішального впливу на діяльність є безпосереднє володіння фізичною особою часткою у розмірі не менше 25 відсотків статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи;
- ознаками здійснення непрямого вирішального впливу на діяльність є принаймні володіння фізичною особою часткою у розмірі не менше 25 відсотків статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи через пов`язаних фізичних чи юридичних осіб, трасти або інші подібні правові утворення, чи здійснення вирішального впливу шляхом реалізації права контролю, володіння, користування або розпорядження всіма активами чи їх часткою, права отримання доходів від діяльності юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, права вирішального впливу на формування складу, результати голосування органів управління, а також вчинення правочинів, які дають можливість визначати основні умови господарської діяльності юридичної особи, або діяльності трасту або іншого подібного правового утворення, приймати обов`язкові до виконання рішення, що мають вирішальний вплив на діяльність юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, незалежно від формального володіння.
Судом встановлено, що згідно з інформацією, наявною в базах даних ДПС та отриманою від Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, встановлено, що статутний фонд ПрАТ «СУХА БАЛКА» складає 41869377,55 грн. Склад засновників (учасників) платника - «АКЦІОНЕРИ ЗГІДНО РЕЄСТРУ АКЦІОНЕРІВ».
Згідно із загальнодоступними джерелами інформації, а саме, інтернет-ресурсом smida.gov.ua, засновниками (учасниками) платника є:
- 77,41 % частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 );
- 20 % акціонеру ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 );
- 2,59 % - малі акціонери.
У ході камеральної перевірки направлено на адресу ПрAT «СУХА БАЛКА» запит від 26.08.2024 №3836/6/32-00-04-04-02-02 про отримання актуальної інформації щодо засновників (учасників) та кінцевих бенефіціарних власників за 100 відсотками статутного капіталу або права голосу (непрямий вплив).
Листом від 03.09.2024 №61.6/1763 (вх.№7071/6 від 05.09.2024) підприємством надано Перелік акціонерів ПрАТ «СУХА БАЛКА» станом на 09.07.2024, в якому зазначено лише найменування/ПІБ власника цінних паперів, без зазначення їх ідентифікаційного податкового номеру, що унеможливлює перевірку ідентифікації зазначених осіб зі списком підсанкційних осіб згідно з «Реєстр санкцій РНБОУ» АС «Податковий блок».
У зв`язку з зазначеним, податковий орган не має можливості підтвердити відсутність прийнятих рішень про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо засновників (учасників) ПрАТ «СУХА БАЛКА» в розумінні пп. 200.4 1 п. 200.4, п. 200.14 1 ст. 200 ПК України.
У ході проведення камеральної перевірки та до заперечень на акт перевірки від 06.09.2024 № 821/32-00-04-04-02-07/00191329 ПрАТ «СУХА БАЛКА» не надано додаткових документів або відповідної інформації щодо власників цінних паперів, із зазначенням їх ідентифікаційного податкового номеру для ідентифікації зазначених осіб зі списком підсанкційних осіб згідно з «Реєстр санкцій РНБОУ» АС «Податковий блок».
З метою отримання інформації щодо засновників (учасників) та бенефіціарних власників ПрАТ «СУХА БАЛКА» пакетів акцій направлено запити:
- на адресу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку лист від 25.07.2024 № 2960/5/32-00-04-04-02-02 про отримання актуальної інформації про усіх власників пакетів акцій за даними депозитарної установи по ПрАТ «СУХА БАЛКА»;
- на адресу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.09.2024 №3513/5/32-00-04-04-02-02 про отримання актуальної інформації про всіх учасників пакетів акцій (із зазначенням ідентифікаційних податкових номерів фізичних осіб та податкових номерів юридичних осіб);
- на адресу ПАТ «НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ» від 13.09.2024 №3594/5/32-00-04-04-02-04 про отримання актуальної інформації про всіх учасників пакетів акцій (із зазначенням ідентифікаційних податкових номерівфізичних осіб та податкових номерів юридичних осіб);
- на адресу Національного банку України від 08.11.2024 № 4753/6/32-00-04-04-02-02 про отримання актуальної інформації про всіх учасників пакетів акцій (із зазначенням ідентифікаційних податкових номерів фізичних осіб та податкових номерів юридичних осіб), на даний час відповіді не отримано.
Листом ПАТ «НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ» №3594/5/32-00-04-04-02-04 від 13.09.2024 повідомлено, що облік прав на цінні папери конкретного власника здійснюють депозитарні установи, які відкрили рахунки у цінних паперах такому власнику. При цьому, Центральний депозитарій не є депозитарною установою та не здійснює облік інформації про те, хто є власником цінних паперів того чи іншого підприємства.
Листом Національного банку України від 12.12.2024 надано відповідь, в якій зазначено, що Національний банк не може надати запитувану інформацію, оскільки вона не відноситься до його компетенції.
Суд звертає увагу, що до листа ПрАТ «Суха Балка» від 03.09.2024 №61.6/1763 (вх.№7071/6 від 05.09.2024) було надано перелік акціонерів ПрАТ «Суха Балка» станом на 09.07.2024 на 255 арк.
Судом здійснено аналіз наданого позивачем переліку акціонерів та встановлено, що в списку акціонерів є громадянин російської федерації ОСОБА_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 , загальна кількість цінних паперів 200, загальна номінальна вартість цінних паперів 10.
Таким чином, у ході проведеної перевірки та в ході розгляду справи, позивачем не спростовано інформацію щодо здійснення вирішального впливу шляхом реалізації права контролю, володіння, користування або розпорядження всіма активами чи їх часткою, права отримання доходів від діяльності юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, права вирішального впливу на формування складу, результати голосування органів управління, а також вчинення правочинів, які дають можливість визначати основні умови господарської діяльності юридичної особи, або діяльності трасту або іншого подібного правового утворення, приймати обов`язкові до виконання рішення, що мають вирішальний вплив на діяльність юридичної особи, трасту або іншого подібного правового утворення, незалежно від формального володіння.
Згідно з пунктом 200.4-1 статті 200 Податкового кодексу (зі змінами та доповненнями) платники податку щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій не мають права на отримання бюджетного відшкодування суми від`ємного значення.
Суми такого від`ємного значення зараховуються у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Відтак, за наявності в переліку акціонерів ПрАТ «Суха Балка» громадянина російської федерації, щодо якого введено санкції, відповідач дійшов правомірного висновку, що згідно з вимогами пп. в) п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, чинними в період, що охоплений перевіркою), ПрАТ «СУХА БАЛКА» не має права на отримання бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки по декларації з податку на додану вартість за липень 2024 року (р. 20.2 Декларації) на суму ПДВ 15306344 гривень.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку.
Сторонами не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З урахуванням зазначеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд робить висновок, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Зважаючи на відмову у задоволенні позову, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення складено 03 квітня 2025 року.

Суддя Р.З. Голобутовський