Справа № 640/4592/22
Суддя: Кошкош О.О.
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2025 року Справа№640/4592/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кошкош О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення комісії, зобов`язання вчинити певні дії

УСТАНОВИВ:

Адвокат Бодюк Віталій Адамович в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (, 04213, м.Київ, пр.Героїв Сталінграда, буд.53-Б, кв.23) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом (вх.від 07.02.2022) до Головного управління ДПС у м.Києві (код ЄДРПОУ ВП 4411601, 04116, м.Київ, вул.Шолуденка, 33/19) про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м.Києві про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес гард» критеріям ризиковості платника податку від 31.01.2022 №10142; зобов`язання виключити ТОВ «Арес Гард» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позову представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» зазначив, що підприємство здійснює діяльність у сфері приватних охоронних служб, зокрема шляхом укладання договорів субпідряду. З метою виконання замовлення ТОВ «Любава сіті», ТОВ «ТРЦ Нікольський» (надання охоронних послуг) укладено договори субпідряду з ТОВ «Охорона компанія каракурт». Надання відповідних послуг підтверджується первинними документами. Проте, на переконання позивача, прийняте відповідачем рішення про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес гард» критеріям ризиковості платника податку від 31.01.2022 №10142 є безпідставним та погіршує правове становище позивача. З огляду на вказане, позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

27 червня 2022 року відповідачем надано відзив, в якому зазначено, що за результатом моніторингу, проведеного Головним управлінням ДПС у м.Києві встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з наявністю у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій. А саме послуги охорони придбані у ТОВ «Охоронна компанія каракурт» не прослідковуються по ланцюгу постачання. За результатом проведеного аналізу діяльності ТОВ «Арес Гард» встановлено, що податковий кредит частково сформовано від суб`єкта господарювання, який здійснює ризикову діяльність, а саме від ТОВ «Охоронна компанія каракурт». Вважає прийняте ним рішення правомірним. З огляду на вказане, відповідач просив відмовити у задоволені позовних вимог.

11 лютого 2022 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін). (https://reyestr.court.gov.ua/Review/ 103537117).

Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду».

З метою забезпечення розгляду адміністративної справи здійснено автоматизований розподіл судових справ між іншими окружними адміністративними судами України.

Адміністративну справу передано до Донецького окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 12 лютого 2025 року суд прийняв адміністративну справу до провадження судді Донецького окружного адміністративного суду Кошкош О.О. Розгляд справи вирішив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Поряд з цим, 18 березня 2025 року відповідачем також надано відзив на позовну заяву, в якому також просить відмовити у задоволенні позову.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Разом з тим, суд зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації в Україні введено воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому дію воєнного стану було продовжено, та станом на день винесення рішення він діє.

З огляду на введення на території України воєнного стану, справа розглянута судом протягом розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (), зареєстроване за адресою: 04213, Україна, місто Київ, проспект Героїв Сталінграда, будинок, 53б, квартира, 23.

Основним видом діяльності позивача є діяльність приватних охоронних служб (код КВЕД 80.10).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» також є платником податку на додану вартість із індивідуальним податковим номером 48.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ № 700 від 22.09.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» має ліцензію на провадження охоронної діяльності.

Відповідно до наказу від 04 січня 2022 року внесено зміни до штатного розпису Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» та затверджено штат у кількості 8 посад.

01 вересня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Любава Сіті» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» укладено договір про надання послуг з фізичної охорони № 01/09-21Л, відповідно до якого позивач приймає об`єкт Торгово-розважальний центр Любава та зобов`язується за оплату надавати послуги охорони. Відповідно до акту приймання- передачі об`єкту від 01 вересня 2021 року Торгово-розважальний центр Любава був переданий позивачу. Виконання вказаного договору підтверджується актами надання послуг № 1 від 30.09.2021, № 3 від 31.10.2021, № 5 від 30.11.2021, актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 7 від 31.12.2021. Оплата за вказаним договором підтверджена платіжними дорученнями № 1832 від 22.12.2021, № 1709 від 15.11.2021, № 1607 від 18.10.2021, оборотно-сальдовою відомістю № 361.

Поряд з цим, 01 вересня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт (виконавець) укладено договір субпідряду № 01-09/1 про надання послуг з фізичної охорони, відповідно до якого відповідно до якого виконавець приймає об`єкт Торгово-розважальний центр Любава та зобов`язується за оплату надавати послуги охорони. Згідно з актом приймання- передачі об`єкта від 01.09.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт прийняв об`єкт Торгово-розважальний центр Любава . Виконання вказаного договору підтверджується актами про надання послуг від 30.09.2021 № 30-2, від 31.10.2021 № 31-2. Оплата за вказаним договором підтверджується рахунками на оплату № 31-2 від 31.12.2021, № 30-2 від 30.09.2021, № 30-2 від 30.10.2021, № 30-2 від 30.11.2021, № 31-2 від 31.12.2021, платіжними дорученнями №51 від 23.12.2021, № 58 від 13.01.2022, а також оборотно- сальдовою відомістю № 631.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю ТРЦ Нікольський та Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» укладено договір про надання послуг з фізичної охорони № 01/09-21 від 01.09.2021 ,відповідно до якого позивач приймає об`єкт Торгово-розважальний центр Нікольській та зобов`язується за оплату надавати послуги охорони. Виконання вказаного договору підтверджується актами надання послуг від 30.09.2021 № 2, від 31.10.2021 № 4, від 30.11.2021 № 6, від 31.12.2021 № 8. Оплата за вказаним договором підтверджується платіжними дорученнями від 29.10.2021 № 540, від 18.11.2021 № 615, від 17.12.2021 № 749 та оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361.

Поряд з цим, 01 вересня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт (виконавець) укладено договір субпідряду № 01-09/2 про надання послуг з фізичної охорони, відповідно до якого відповідно до якого виконавець приймає об`єкт Торгово-розважальний центр Нікольській та зобов`язується за оплату надавати послуги охорони. Згідно з актом приймання- передачі об`єкта від 01.09.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт прийняв об`єкт Торгово-розважальний центр Нікольській . Між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт також укладені додаткові угоди № 1 від 17.10.2021 та № 2 від 16.11.2021, якими змінено договірну ціну за договором від 01.09.2021 № 01-09/2. Виконання вказаного договору підтверджується актами надання послуг від 16.09.2021 № 16-1, від 30.09.2021 № 30-1, від 16.10.2021 № 16-1, від 31.10.2021 № 31-1, від 16.11.2021 № 16-1, від 30.11.2021 № 30-1. Оплата за вказаним договором підтверджується рахунком на оплату № 31-1 від 31.12.2021, №16-1 від 16.12.2021, № 30-1 від 30.11.2021, №16-1 від 16.11.2021, № 30-1 від 30.10.2021, № 16-1 від 16.10.2021, № 30-1 від 30.09.2021, № 16-1 від 16.09.2021, платіжними дорученнями № 22 від 19.10.2021, № 30 від 19.11.2021, № 40 від 07.12.2021, № 59 від 13.01.2022.

05 жовтня 2021 року між позивачем (суборендар) та Товариством з обмеженою відповідальністю Зет Контрол (суборендодавець) укладено договір суборенди № 05/10, відповідно до якого суборендодавець передає, а суборендар приймає в строкове платне користування об`єкт оренди загальною площею 30 кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Навозабарська, 2/6, офіс 103. Виконання вказаного договору підтверджується актом приймання передачі від 05.10.2021, актами надання послуг № 33, № 37 від 31.10.2021, № 38 від 30.11.2021, № 46 від 31.12.2021, № 47 від 31.12.2021, а також рахунками на оплату № 7 від 31.10.2021, № 14 від 30.11.2021, № 15 від 30.11.2021, № 21 від 31.12.2021, № 22 від 31.12.2021, а також випискою за рахунками та оборотно-сальдовою по рахунку.

До податкового органу позивачем подано повідомлення про об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність від 11.10.2021, а саме щодо офісу за адресою: м. Київ, вул. Навозабарська, 2/6, офіс 103.

01 листопада 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт (виконавець) укладено договір надання послуг по обслуговуванню систем безпеки № 01-11/1, відповідно до якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується надати йому послуги з технічного обслуговування систем безпеки на території замовника або об`єкта, що знаходиться під охороною замовника (зокрема охоронні сигналізації, системи охорони периметра, пожежні сигналізації, системи водяного , газового, пінного , порошкового пожежогасіння, системи охоронного і промислового відеонагляду, системи контролю доступу, системи озвучування приміщень і територій, оповіщення про пожежу і управління евакуації людей, системи блискавкозахисту і заземлення, а також надання інформації та кваліфікованих консультацій з питань безпеки , а замовник зобов`язується прийняти послуги та оплатити їх. Виконання вказаного договору підтверджується актом надання послуг від 30.11.2021 № 30-1 СБ. Оплата за договором підтверджується рахунком на оплату № 30-3 від 30.11.2021, платіжним дорученням № 80 від 13.01.2022 та виписками за рахунками.

Поряд з цим, в матеріалах справи міститься штатний розклад Товариства з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракут станом на 17.03.2021 відповідно до якого підприємство має 13 штатних одиниць.

Крім того, відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 26.10.2020 № 760 Товариства з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт має ліцензію на провадження охоронної діяльності.

Товариством з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт виписано на адресу позивача податкові накладні від 15.11.2021 № 163 на загальну суму 334 610, 00 грн, в т.ч ПДВ 55 768, 33 грн., від 16.09.2021 № 143 на загальну суму 358 620, 00 грн, в т.ч ПДВ 59 770, 00 грн., від 16.10.2021 № 153 на загальну суму 358 620, 00 грн, в т.ч ПДВ 59 770, 00 грн., від 30.09.2021 № 144 на загальну суму 313780, 00 грн, в т.ч ПДВ 52 296, 67 грн., від 30.11.2021 № 175 на загальну суму 203 300, 00 грн, в т.ч ПДВ 33 883, 33 грн., від 30.09.2021 № 145 на загальну суму 203 300, 00 грн, в т.ч ПДВ 33 883, 33 грн., від 30.11.2021 № 176 на загальну суму 48 000, 00 грн, в т.ч ПДВ 8 000, 00 грн., від 31.10.2021 № 155 на загальну суму 310 600, 00 грн., в т.ч ПДВ 51 766, 67 грн., від 31.10.2021 № 156 на загальну суму 203 300, 00 грн, в т.ч ПДВ 33 883, 33 грн., від 30.11.2021 № 174 на загальну суму 384 610, 00 грн, в т.ч ПДВ 64 101, 67 грн.

14.12.2021 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення №112057, яким встановлено про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв - встановлено наявність ризикових операцій).

У вказаному рішенні зазначено, що в ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що послуги охорони придбані у ТОВ «Охорона компанія каракурт» не прослідковуються по ланцюгу постачання.

20 січня 2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» надіслано на адресу відповідача прохання про виключення товариство з переліку ризикових суб`єктів господарювання. у вказаному проханні позивач зазначив, що Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» здійснює діяльність у сфері приватних охоронних служб, зокрема шляхом укладання договорів субпідряду. Надання відповідних послуг підтверджується первинними документами, копії яких були додані до листа.

31 січня 2022 року Головним управлінням ДПС у м. Київ відносно позивача прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 10142. У вказаному рішенні зазначено, що з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів 20 січня 2022 року № 1 прийнято рішення про відповідність Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» п .8 Критеріїв ризиковості платника податку. Так, використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності позивача, в процесі якого встановлено, що податковий кредит (ліміт ) сформовано від СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Охорона компанія каракурт».

Вважаючи протиправним рішення відповідача від 31.01.2022 № 10142, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі- Податковий кодекс України, в редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин).

За визначенням, наведеним у п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. 62.1 ст.62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, окрім іншого, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, Порядком № 1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З аналізу положень Порядку вбачається, що платник податку щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості може подати до комісії регіонального рівня документи для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, передбачене право, а не обов`язок.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, п. 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з п. 25 Порядку № 1165, комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, віднесення до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування..

У затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку № 1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє суду стверджувати про те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

На переконання суду, оскаржуване позивачем рішення про включення його до переліку ризикових платників не містить обґрунтованої мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Крім того, як було встановлено судом та вбачається з матеріалів цієї справи, на підтвердження реальності господарських взаємовідносин Позивача з його контрагентами, ним були надані копії договорів та відповідних первинних документів.

Водночас, відповідачем не спростовано інформацію, яка міститься у вказаних документах та не доведено наявності достатніх правових підстав для включення позивача до переліку ризикових платників. Більш того, відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття спірного рішення.

У контексті зазначеного, суд акцентує увагу на тому що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20.

Разом з тим, як встановлено судом, підставою прийняття оскаржуваного рішення стала зокрема інформація з бази даних ДПС України, наданих пояснень та копій документів, проведеного аналізу діяльності позивача, в процесі якого встановлено, що податковий кредит (ліміт) сформовано від СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Охорона компанія каракурт».

Втім, жодних належних та допустимих у контексті ст.ст. 73-74 КАС України, доказів, які підтверджували б віднесення зазначених контрагентів позивача до переліку ризикових або відповідність здійснених операцій критеріям ризиковості, контролюючим органом не надано.

Разом з тим, суд звертає увагу на тому, що у відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Водночас, суд відзначає, що позивачем були надані контролюючому органу пояснення та документи щодо здійснення господарської діяльності з контрагентами, в тому числі і ТОВ «Охорона компанія каракурт», які в повному обсязі розкривають суть господарських операцій та які свідчать про те, що сторони переслідували ділову мету при їх здійсненні та понесли зміни майнового стану, що, в свою чергу, вказує на настання для позивача правових наслідків, обумовлених відповідними правочинами.

Крім того, суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладеною у постанові від 01.11.2023 у справі №520/14316/19, у якій суд дійшов до висновку, що чинне законодавство не ставить умову виникнення податкових зобов`язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів. Позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань. А відтак, за умови не встановлення податковим органом наявності обставин, які б могли свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання товариством незаконної податкової вигоди, останнє не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Суд також зауважує, що відповідно до рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.07.2022 по справі № 520/808/22, яке набрало законної сили відповідно до постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2023, визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 77776 від 14.12.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Охоронна компанія каракурт" п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Охоронна компанія каракурт" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

З огляду на викладене вище, суд дійшов до висновку, що спірне рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м.Києві про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес гард» критеріям ризиковості платника податку від 31.01.2022 №10142 не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України щодо обґрунтованості. Позаяк, саме лише посилання контролюючого органу на відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг; накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Також частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Тобто, Порядок № 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Крім того, положеннями п. 6 Порядку № 1165 зокрема визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Таким чином, суд зазначає, що оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес гард» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений та не є втручанням у дискреційні повноваження субґєкта владних повноважень. Отже, позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 340/1098/20.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 09 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Отже, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення комісії, зобов`язання вчинити певні дії підлягає задоволенню в повному обсязі.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

На підтвердження сплати судового збору у розмірі 4962 грн надано платіжне доручення від 03.02.2022 №75.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір у розмірі 4962, 00 грн.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» (, 04213, м.Київ, пр.Героїв Сталінграда, буд.53-Б, кв.23) до Головного управління ДПС у м.Києві (код ЄДРПОУ ВП 4411601, 04116, м.Київ, вул.Шолуденка, 33/19) про визнання протиправним та скасування рішення комісії, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м.Києві про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес гард» критеріям ризиковості платника податку від 31.01.2022 №10142.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м.Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Арес Гард» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Арес гард» судовий збір у розмірі 4962, 00 грн (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні).

Рішення складено у повному обсязі та підписано 04 квітня 2025 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Кошкош