Справа № 240/25368/24
Суддя: Леміщак Дмитро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року м. Житомир справа № 240/25368/24

категорія 110010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Леміщака Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу до комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради про застосування заходів реагування, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася Державна екологічна інспекція Поліського округу із позовом до комунального підприємства "Автотранспортне Підприємство 0628" Житомирської міської ради, в якому просить застосувати до відповідача заходи реагування, а саме зобов`язати вжити заходи щодо припинення потрапляння дренажних вод в безіменний струмок, який є притокою річки Крошенка, припинити забруднення прилеглих земельних ділянок, а також провести рекультивацію вже забруднених земель, визначених актом від 19.03.2024 № 2, складеним за результатами заходу державного нагляду (контролю), яким було зафіксовано порушення природоохоронного законодавства вказаним комунальним підприємством.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги вказує, що комунальне підприємство допустило низку порушень екологічного законодавства, які призвели до забруднення земельних ділянок та водних ресурсів. За результатами перевірки Державної екологічної інспекції Поліського округу встановлено, що через просочування фільтрату зі ставків-відстійників полігону твердих побутових відходів відбулося забруднення суміжних земельних ділянок, розташованих за межами полігону. Актом перевірки № 2 від 19.03.2024 зафіксовано порушення вимог природоохоронного законодавства, примірник якого отримано відповідачем 19.03.2024. Державною екологічною інспекцією Поліського округу проведено розрахунок шкоди від забруднення земельних ресурсів, яка становить 837704,25 грн. Відповідачу направлено відповідну претензію щодо відшкодування завданої шкоди. Також відповідачу було направлено припис № 2/02.4 від 22.03.2024 щодо усунення виявлених порушень, однак вимоги припису залишилися невиконаними. У зв`язку з тривалою бездіяльністю відповідача та невиконанням вимог чинного законодавства виникла загроза екологічній безпеці, що включає використання земель не за цільовим призначенням, самовільне зайняття земельних ділянок, а також забруднення та засмічення земель і водних ресурсів.

Ухвалою суду від 30.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду 09.01.2024, відповідач заперечив позовні вимоги Державної екологічної інспекції Поліського округу, оскільки результати перевірки та лабораторних досліджень не були належним чином доведені до його відома, а акти містять непідтверджені дані. Забруднення земельних ділянок, яке інспекція приписує підприємству, могло виникнути ще до капітального ремонту дамби у 20122017 роках, тоді як сучасні витоки фільтратних вод відсутні, що підтверджується постійним моніторингом та вжитими заходами. Землі, які інспекція вважає забрудненими, є частиною полігону або були сформовані без узгодження з підприємством, тому звинувачення у самовільному використанні безпідставні. Підприємство вживає всі можливі заходи для запобігання забрудненню, включаючи очищення дренажних канав і використання насосного обладнання. Вимоги щодо рекультивації та розробки проектної документації не можуть бути виконані через відсутність фінансування з боку міської ради, яка є єдиним засновником. Неодноразові звернення підприємства до ради не призвели до виділення коштів, оскільки місто посилається на відсутність ресурсів і можливість залучення міжнародної допомоги. Враховуючи, що підприємство визнано критично важливим для життєзабезпечення громади, а альтернативи для захоронення відходів немає, його призупинення призведе до серйозних наслідків.

У відповіді на відзив Державна екологічна інспекція Поліського округу вказує, що КП "Автотранспортне підприємство 0628" забруднює земельні ділянки та водні об`єкти внаслідок неналежної експлуатації полігону твердих побутових відходів. Підприємство самовільно використовує землі лісогосподарського призначення для облаштування ставка-відстійника, знявши ґрунтовий покрив без дозволу. Забруднення фільтратом призвело до перевищення норм шкідливих речовин у ґрунтах та воді, що підтверджено лабораторними дослідженнями. Водойми, зокрема струмок і річка Крошенка, також постраждали через потрапляння фільтрату. Підприємство не виконало вимоги щодо усунення порушень, не надало проект землеустрою та не припинило забруднення. Інспекція вважає, що дії підприємства загрожують екологічній безпеці регіону та потребують негайного втручання, наполягає на припиненні забруднення, рекультивації земель і відповідальності підприємства за порушення.

Розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними статтями 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву та відзив, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

17.12.2023 громадянин ОСОБА_1 подав звернення № 000920 на вебресурсі «ЕкоЗагроза», в якому повідомив про порушення вимог природоохоронного законодавства комунальним підприємством "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради. Зокрема, він вказав на забруднення земель та водних об`єктів, таких як струмок і річка Крошенка. 27.12.2023 ОСОБА_1 направив аналогічне звернення безпосередньо до Державної екологічної інспекції Поліського округу.

03.01.2024 спеціалісти Державної екологічної інспекції Поліського округу провели огляд території поблизу полігону твердих побутових відходів міста Житомира. Під час огляду вони зафіксували зміну забарвлення води в безіменному струмку, який протікає від полігону у напрямку річки Крошенка: вода мала незвичне коричневе забарвлення. Про результати огляду було складено відповідний акт. Того ж дня, 03.01.2024, спеціаліст відділу інструментально-лабораторного контролю відібрав проби води в місці впадіння безіменного струмка у річку Крошенка, як вище, так і нижче цього місця, про що також склав Акт відбору проб вод № 1-24/1.

За результатами проведених лабораторних досліджень (протокол вимірювань складу та властивостей вод від 08.01.2024 № 1-24/1) встановлено перевищення концентрації забруднюючих речовин у відібраній пробі з безіменного струмка, а саме: аміаку (по азоту) 3,13 мг/дм3 при ГДК 2, заліза 3,7 мг/дм3 при ГДК 0,3, ХСК 364 мгО/дм3 при ГДК 30, БСК-5 60,6 мгО2 при ГДК 3,0.

Державною екологічною інспекцією України 21.02.2024 видано доручення № 236 на проведення Державною екологічною інспекцією Поліського округу позапланового заходу державного нагляду (контролю) комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради.

Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано наказ від 04.03.2024 № 146-ОД «Про здійснення заходу державного нагляду (контролю)», на підставі якого видано направлення від 04.03.2024 № 2 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради.

З 06.03.2024 по 19.03.2024 державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу за участю в.о. начальника підприємства Харитонова О.В. провели позаплановий захід державного нагляду.

Перевіркою виявлено такі порушення вимог законодавства:

- використання технологічної системи (ставки-відстійники та дренажні канали для збору фільтрату) проводиться за відсутності розроблених та затверджених у встановленому законодавством порядку норм і правил експлуатації (порушення статті 74 Водного кодексу України);

- внаслідок неналежного утримання ставків-відстійників для збору фільтрату з майданчиків складування ТПВ, наявні сліди просочування та дренування з послідуючим потраплянням фільтрату у безіменний струмок, який у подальшому впадає у р. Крошенка. За результатами інструментально-лабораторного контролю відібраної проби води в місці потрапляння безіменного струмка у р. Крошенка, виконаних Державною екологічною інспекцією Поліського округу (протокол вимірювань показників складу та властивостей вод від 11.03.2024 № 17-24/1), наявні перевищення нормативів ГДК по: залізу в 6 разів; ХСК в 6,6 рази; хлориди в 1,22 рази; БСК-5 в 17,3 рази, що свідчить про забруднення водного об`єкту (порушення статтей 44, 70 Водного кодексу України);

- підприємство не веде журнал аварійних ситуацій (порушення статті 44 Водного кодексу України);

- підприємством з 2021 по 2024 роки не здійснюються роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, так як впродовж зазначеного періоду періодично відбуваються просочування фільтрату з ставків- відстійників полігону ТПВ у безіменний струмок, притоку р. Крошенка (порушення статті 44, 74 Водного кодексу України);

- підприємство для розміщення полігону твердих побутових відходів використовує земельну ділянку площею 21,5670 га, кадастровий номер :01:008:0001 на підставі державного акта на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ № 076036 від 25.10.2005 та зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі № 15. При цьому для облаштування відстійника для збирання фільтрату КП використовує земельну ділянку за межами земельної ділянки, яка перебуває в користуванні, площею 0,26 га (кадастровий номер :05:000:0001), та 0,06 га із земель в межах міста Житомира. Будь які рішення про передачу даної земельної ділянки в користування даному суб`єкту господарювання не представлені, що згідно зі ст. 1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" свідчить про факт її самовільного зайняття (порушення статті 125 Земельного кодексу України);

- при облаштуванні відстійника проведені роботи зі зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок. Робочий проект землеустрою (дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву, який був передбачений діючим законодавством до 28.04.2021), обов`язковість якого передбачено ст. 168 Земельного кодексу України та ст. 52 Закону України "Про охорону земель" суб`єктом господарювання не представлений (порушення статті 168 Земельного кодексу України та статті 52 Закону України про охорону земель);

- внаслідок просочування фільтрату з ставків-відстійників полігону ТПВ відбувалося забруднення суміжних земельних ділянок, які розташовані за межами полігону (порушення статті 96 Земельного кодексу України).

Державною екологічною інспекцією Поліського округу вищевказані порушення вимог природоохоронного законодавства зафіксовано в акті перевірки № 2 від 19.03.2024. Один примірник акту перевірки від 19.03.2024 № 2 отримано відповідачем 19.03.2024 за вх. № 89, про що наявна відмітка.

На виконання вимог ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на адресу відповідача направлено обов`язковий до виконання припис від 22.03.2024 № 2/02.4 щодо усунення виявлених порушень.

З метою перевірки виконання вимог виданого припису Інспекцією було направлено матеріали до Державної екологічної інспекції України для отримання погодження на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради.

На виконання доручення Державної екологічної інспекції України від 18.10.2024 № 1877, Державною екологічною інспекцію Поліського округу (далі - Інспекція) у період з 28.10.2024 по 07.11.2024 здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів відносно Комунальним підприємством "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради () щодо стану виконання вимог припису Державної екологічної інспекції Поліського округу № 2/02.4 від 22.03.2024.

Перевіркою встановлено неповне виконання вимог припису Державної екологічної інспекції Поліського округу № 2/02.4 від 22.03.2024, а саме невиконання пунктів 1, 5, 6 припису:

- п. 1 - розробити та затвердити у встановленому порядку норм і правил експлуатації використання технологічної системи (ставки-відстійники для збору фільтрату);

- п. 5 - забезпечити використання земельних ділянок для ведення господарської діяльності лише за наявності зареєстрованих прав на них;

- п. 6 - припинити та не допускати в майбутньому забруднення фільтратом земельних ділянок, суміжних з полігоном ТПВ.

З метою приведення вже забруднених земельних ділянок у попередній стан провести роботи з їх рекультивації відповідно до вимог закону. Даний факт зафіксовано актом перевірки від 07.11.2024 № 20, складеним за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів дотримання вимог природоохоронного законодавства

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На підставі ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Статтею 50 Конституції України передбачено, що кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Відповідно до вимог статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За змістом статті 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України від 25.06.1991 № 1264-XII "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон № 1264-XII) державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 34 Закону № 1264-XII завдання контролю в галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Статтею 35 Закону № 1264-XII визначено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі та додержання операторами вимог законодавства у сфері реєстрації викидів та перенесення забруднювачів і відходів.

Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з пунктами а, в ч. 1 ст. 20-2 Закону № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить: організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема: про оцінку впливу на довкілля; обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017 (далі - Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення).

На підставі п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 230 від 07.04.2020, Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Згідно з пунктами 4 та 5 Положення № 275 Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань: проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

Положеннями статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877) закріплено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Нормами частини 5 статті 4 Закону № 877 визначено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону № 877 підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 32, Державна екологічна інспекція Поліського округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Повноваження Інспекції поширюються на територію Житомирської та Рівненської областей.

Згідно з п. 6 вказаного Положення Державна екологічна інспекція Поліського округу має право звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин.

Відповідно до пункту 10 Положення Інспекція наділена повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Отже, позивач є органом, уповноваженим державою здійснювати функції державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, зокрема на території Житомирської області, та наділений повноваженнями щодо звернення до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання.

Статтею 17 Закону України "Про відходи" встановлено обов`язки суб`єктів господарської діяльності у сфері поводження з відходами, відповідно до яких вони зобов`язані не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів; відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, здоров`ю та майну громадян, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил поводження з відходами, відповідно до законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 33 Закону України "Про відходи" на кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

У відповідності до ст. 96 Земельного кодексу України землекористувачі при використанні земельних ділянок зобов`язані додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля.

За приписами ч. 1 ст. 35 Закону України "Про охорону земель" власники і землекористувачі, в тому числі орендарі земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України, а також забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.

Частина 3 ст. 44 Водного кодексу України передбачає, що водокористувачі зобов`язані дотримуватись встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.

Відповідно до ст. 74 Водного кодексу України підприємства, установи і організації, що мають накопичувачі промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод, зобов`язані впроваджувати ефективні технології для їх знешкодження і утилізації та здійснювати рекультивацію земель, зайнятих цими накопичувачами.

Скидання цих вод у поверхневі водні об`єкти здійснюється згідно з індивідуальним регламентом, погодженим з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Використання технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибницькі ставки, ставки-відстійники та інші) повинно проводитись відповідно до норм і правил експлуатації, визначених у технічних проектах, затверджених у встановленому законодавством порядку.

Статтею 95 Водного кодексу України визначено, що усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Частинами 1 та 3 ст. 110 Водного кодексу України передбачено, що порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у забрудненні та засміченні вод, недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування.

Як свідчать матеріали справи, проведеною Державною екологічною інспекцією у Житомирській області позаплановою перевіркою відповідно до ст.ст.6, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, а в актах перевірки зафіксовано, що відповідач, здійснюючи свою господарську діяльність, не дотримується встановлених вимог екологічного законодавства та негативно впливає на навколишнє природне середовище; факти забруднення (засмічення) земель встановлені уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів вимірювань складу та властивостей проб грунтів та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Водночас, зазначені дії позивача та прийняті ним документи (акти, приписи тощо) відповідач не оскаржував, тобто фактично погодився із ними.

Крім того, судом встановлено, що рішенням Господарського суду Житомирської області від 17.02.2025 у справі № 906/1336/24 задоволено позов Державної екологічної інспекції Поліського округу та стягнуто з комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради на користь державного бюджету України 837704,05 грн шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Суд враховує, що Земельний та Водний кодекси України, Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" спрямовані на забезпечення балансу між контролем за дотриманням екологічних норм та стимулюванням виправлення порушень суб`єктами господарювання. Основною метою заходів державного нагляду є не покарання, а забезпечення правомірної діяльності суб`єктів господарювання.

З огляду на виявлені порушення вимог природоохоронного законодавства, суд вказує про наявність підстав для застосування заходів реагування до комунального підприємства "Автотранспортне Підприємство 0628" Житомирської міської ради шляхом зобов`язання вжити заходи щодо припинення потрапляння дренажних вод в безіменний струмок, який є притокою річки Крошенка, припинити забруднення прилеглих земельних ділянок, які перелічені в акті від 19.03.2024 № 2.

Крім того, застосований захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на реальне забезпечення вимог законодавства у сфері природоохоронного законодавства.

Водночас суд звертає увагу, що статтею 52 Закону України "Про охорону земель" передбачено, що рекультивації підлягають землі, які зазнали змін у структурі рельєфу, екологічному стані ґрунтів і материнських порід та в гідрологічному режимі внаслідок проведення гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт.

При проведенні гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов`язаних з порушенням ґрунтового покриву, відокремлена ґрунтова маса підлягає зняттю, складуванню, збереженню та перенесенню на порушені або малопродуктивні земельні ділянки відповідно до робочих проектів землеустрою.

При знятті ґрунтового покриву здійснюється пошарове зняття і роздільне складування верхнього, найбільш родючого шару ґрунту, та інших прошарків ґрунту відповідно до структури ґрунтового профілю, а також материнської породи.

Об`єм ґрунтової маси, що підлягає зняттю і роздільному складуванню, визначається в робочих проектах землеустрою.

Рекультивація земельних ділянок здійснюється шляхом пошарового нанесення на малопродуктивні земельні ділянки або ділянки без ґрунтового покриву знятої ґрунтової маси, а в разі потреби - і материнської породи в порядку, який забезпечує найбільшу продуктивність рекультивованих земель.

Стаття 166 Земельного кодексу України визначає, що рекультивація порушених земель - це комплекс організаційних, технічних і біотехнологічних заходів, спрямованих на відновлення ґрунтового покриву, поліпшення стану та продуктивності порушених земель.

Землі, які зазнали змін у структурі рельєфу, екологічному стані ґрунтів і материнських порід та у гідрологічному режимі внаслідок проведення гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, підлягають рекультивації.

Для рекультивації порушених земель, відновлення деградованих земельних угідь використовується ґрунт, знятий при проведенні гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, шляхом його нанесення на малопродуктивні ділянки або на ділянки без ґрунтового покриву.

Разом із тим, позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що визначені в акті від 19.03.2024 № 2 земельні ділянки потребують саме рекультивації. Не містить таких відомостей і жоден з наданих актів перевірки, а тому суд не вбачає підстав для задоволення позову в цій частині.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази, надані сторонами, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Суд критично ставиться до твердження представника відповідача про порушення позивачем строків звернення до суду з даним позовом.

Так, про невиконання відповідачем вимог припису № 2/02.4 від 22.03.2024 інспекції стало відомо лише за результатами позапланової перевірки, які відображені в акті від 07.11.2024 № 20. При цьому позов подано 24.12.2024, тобто з дотриманням строків, передбачених ст. 122 КАС України.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує таке.

Згідно зі статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до частини 2 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Зважаючи на вказане, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись положеннями статей 2, 9, 72-77, 139, 242-246, 251, 262, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Державної екологічної інспекції Поліського округу (вул. Леха Качинського, 12-А, м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н, 10014, ) до комунального підприємства "Автотранспортне підприємство 0628" Житомирської міської ради (пров. 3-й Транзитний, 65, м. Житомир, Житомирський р-н, Житомирська обл., 10007, РНОКПП 03328327) про застосування заходів реагування, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Зобов`язати комунальне підприємство "Автотранспортне Підприємство 0628" Житомирської міської ради шляхом зобов`язання вжити заходи щодо припинення потрапляння дренажних вод в безіменний струмок, який є притокою річки Крошенка, припинити забруднення прилеглих земельних ділянок, які перелічені в акті від 19.03.2024 № 2.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.М. Леміщак

Повний текст складено: 02 квітня 2025 р.

02.04.25