Справа № 580/3463/25
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 квітня 2025 року справа № 580/3463/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевіривши матеріали адміністративної справи №580/3463/25 за позовом Приватного підприємтва «Стамат» (вул. Сергія Носа 5, с. Домантове, Черкаська область, 19754, ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, ЄДРПОУ ВП 44131663), Державної податкової служби України (Львівська площа 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

31.03.2025 представник позивача Молодик Володимир Миколайович у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2024 №12281693/35550164 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.11.2024 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 17809.18 грн, сума податку на додану вартість 22968.20 грн отримувачем (покупцем) у податковій накладній вказане Товариство з обмеженою відповідальністю «Новоржицький цукровий завод» (ІПН 29);

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 03.11.2024 №2 ПП «Стамат» в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 17809.18 грн, ПДВ 22968.20 грн отримувачем (покупцем) у податковій накладній вказане Товариство з обмеженою відповідальністю «Новоржицький цукровий завод» датою її фактичного надходження.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Усупереч вимог п.2, п.4 ч.5 ст.160 КАС України позивач оскаржує рішення Комісії, проте учасником справи такого суб`єкта не визначає.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Верховний Суд у справі № 400/3989/19 ЄДРСР 104008947 у п.45 вказав: належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, що належить застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Якщо позов поданий не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача (ч.3 ст.48 КАС України). Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача (ч.4 ст.48 КАС України).

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

13.02.2025 Верховний Суд у постанові у справі №580/7170/24 ЄДРСР 125173259 (визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо не прийняття податкових накладних, зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати датою фактичного подання позивачем на реєстрацію в ЄРПН) зазначив: юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору. Зазначений висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI зі змінами та доповненнями. Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 №4059-IX розмір прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб на 2025 рік з 1 січня 3028 грн.

Перша вимога є самостійною щодо індивідуального акта, проте вимоги сформовані до різних відповідачів без урахування понижуючого коефіцєнта 0.8, тому необхідно доплатити судовий збір у сумі 1816,71 грн.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути поданий у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач вказав про тримісячний строк - дата з якою пов`язує перебіг строку звернення 08.04.2025, проте скарга залишена без задоволення за результатом апеляційного оскарження 08.01.2025, а з позовом звернулись 29.03.2025 з порушенням місячного строку без обгрунтованого клопотання без доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 сформулював правовий висновок про те, що норма п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми п. 56.19 ст. 56 Кодексу №2755. Положення п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України є спеціальними щодо норми ч. 4 ст. 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз. 3 п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивач має надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначивши підстави поважності пропуску строку та надати на підтвердження докази поважності причин пропуску строку звернення до суду.

У додатку до позовної заяви без опису і без зазначення кількості аркушів кожного додатка надані копії документів усупереч вимог ч.2 ст.94 КАС України та ДСТУ. Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Згідно з частиною 1 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтовує зміст і характер порушеного права кожним відповідачем у спірних правовідносинах та не вказує про Комісію.

З 20 лютого 2024 року юридичні особи зобов`язані зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС та вказати у позовній заяві відповідні відомості, проте усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України така інформація не вказана стосовно позивача, представника позивача, відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного підприємтва «Стамат» до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю десять днів з дати отримання копії ухвали для усунення недоліків, що вказані у мотивувальній частині судового рішення.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику позивача.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА