Справа № 120/3962/25
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

31 березня 2025 р. Справа № 120/3962/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області Андрія Лазарчука про притягнення до відповідальності за порушення права громадянина на звернення

ВСТАНОВИВ:

У Вінницький окружний адміністративний суд звернулася з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області Андрія Лазарчука про притягнення до відповідальності за порушення права громадянина на звернення.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161, 172 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Так, згідно з прохальною частиною позовної заяви позивач просить суд притягнути до відповідальності начальника відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області Андрія Лазарчука за статтею 24 Закону України та стягнути суму морального збитку на розсуд суду. Розгляд невирішених справ, питань, ввести в дію.

Відтак, заявлені позивачем вимоги не узгоджуються з можливими способами захисту порушених прав особи в адміністративному судочинстві, що визначені в ст. 5 КАС України.

Отже, позивачу необхідно привести зміст позовних вимог у відповідність із нормами Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки в існуючому вигляді заявлені позивачем вимоги не відповідають нормам процесуального права, зокрема ч.1 ст. 5 та п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивач вказала, що звернулась із скаргою до начальника полковника поліції Курчика Віталія, який, в свою чергу, дав вказівку ОСОБА_2 розглянути звернення позивача. Позивач зазначає, що відповіді на своє звернення не отримувала.

Однак, суд зауважує, що позивач на підтвердження викладених обставин справи до матеріалів позовної заяви не долучила вказану скаргу. Більше того позивачем не конкретизовано яка саме скарга (дата такої скарги, її зміст, підстави звернення) не була розглянута відповідачем, також не надано доказів направлення такої скарги на адресу відповідача.

Позивач долучила ксерокопію фіскального чеку "Укрпошти" про відправлення рекомендованого листа начальнику НПУ Курчику. Однак, такий доказ є неналежним, оскільки відсутні відомості щодо його вручення, а також відсутній опис вкладення (вмісту) конверту направленого на відповідну адресу.

Тому, позивачу слід долучити до матеріалів справи скаргу, яка, на її думку, неналежно розглянута відповідачем, докази направлення такої скарги та отримання відповідачем.

Окрім цього, у позовній заяві позивач також заявила вимогу про стягнення моральної шкоди.

Із змісту позовної заяви суд встановив, що позивач не вказала конкретної суми моральної шкоди, яку просить зобов`язати відповідача виплатити на її користь, так і не зазначила обґрунтованого розрахунку суми такої моральної шкоди, водночас зі змісту прохальної частини позовної заяви слідує, що такий обов`язок щодо визначення розміру моральної шкоди поклала на суд.

Суд зауважує, що обставини відшкодування моральної шкоди є індивідуальними та доводяться окремо у кожній справі.

У пунктах 5, 9 постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.95 № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (зі змінами) роз`яснено, що при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Відтак, позивачу необхідно зазначити обґрунтування у чому саме полягає моральна шкода та обґрунтувати її розмір, надати відповідні розрахунки заявленої моральної шкоди.

Під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнала позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин.

Аналогічна право позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.01.2019 у справі № 9901/1/19.

Зазначені вище недоліки свідчать про невідповідність поданої позивачем позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків у спосіб:

- надання до суду позовної заяви в новій редакції з вимогами відповідно до положень ст. 5 та п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України;

- надання доказів, що підтверджують порушення відповідачем законодавства про звернення громадян під час розгляду скарги позивача із зазначенням дати звернення, а також докази надсилання такої скарги відповідачу, докази отримання відповідачем звернення позивачки (за наявності);

- зазначення конкретної суми завданої моральної шкоди, надання обґрунтованого розрахунку моральної шкоди, заподіяної відповідачем.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Начальника відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області Андрія Лазарчука про притягнення до відповідальності за порушення права громадянина на звернення залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10 - денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна