Справа № 380/25054/24
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/25054/24 пров. № А/857/1833/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Пліша М.А., Шинкар Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Алов-Буд» на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року про повернення позовної заяви, прийняту суддею Москаль Р.М. у місті Львові у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Алов-Буд» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

встановив:

ТОВ «Алов-Буд» (далі ТОВ, позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (надалі ГУ ДПС у Львівській області), Державної податкової служби України (надалі ДПС України) про визнання протиправними та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ГУ ДПС у Львівській області № 12009942/41398603, № 12009941/41398603 та № 12009940/41398603 від 05.11.2024 про відмову в реєстрації податкових накладних № 1, № 2 та № 3 від 31.10.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН); зобов`язання ДПС України зареєструвати складені ТОВ податкові накладні (ПН) № 1, № 2 та № 3 від 31.10.2023 в ЄРПН.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 позовну заяву повернуто особі, яка її подала.

Суд першої інстанції зазначив, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від ТОВ «Алов-Буд» право на вчинення дій від імені юридичної особи надано керівнику Гаджиєву Вугару Іскандар Огли. Отже, в порядку самопредставництва позивача може представляти ця особа, а представником позивача за довіреністю може бути адвокат.

Позовна заява ТОВ підписана Мельником Романом Ярославовичем. До позову на підтвердження його повноважень додано довіреність «у порядку передоручення», сформовану в системі Електронний суд ЄСІТС від 13.09.2024.

Оскільки до позову не долучено будь-яких доказів того, що Мельник Р.Я. є адвокатом, то він не може бути представником позивача за довіреністю.

До позову не долучено будь-яких документів на підтвердження повноважень цієї особи відповідно до статуту, положення, трудового договору тощо, про покладення на неї обов`язків керівника, а також не внесено відповідних повноважень цієї особи до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, тому Мельник Р.Я. не має повноважень підписувати позовну заяву від імені ТОВ «Алов-Буд» в порядку самопредставництва на підставі довіреності від 13.09.2024.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ТОВ подало апеляційну скаргу. Вважає, що судом прийнято рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, допущено неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

У своїй апеляційній скарзі звертає увагу на те, що враховуючи обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для адвокатів, у відповідності до Положення та Інструкції адвокат Мельник Р.Я. зареєструвався в ЄСІТС (за допомогою чинного кваліфікованого електронного підпису (КЕП) фізичної особи) та у своєму кабінеті користувача встановив позначку «адвокат» та вказав номер свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Позовна заява ТОВ подана до суду в електронній формі з використанням підсистеми «Електронний суд».

Якщо користувач є представником юридичної чи фізичної особи на підставі електронної довіреності, на кроці «Позивач» в систему ЕС будуть автоматично вноситись дані (ПІБ, РНОКПП або назва та ЄДРПОУ, електронна адреса, номер телефону) особи, яку користувач представляє в суді. У разі необхідності, на даному кроці, можливо змінити електронну пошту та контактний номер телефону

Однак, система ЕС автоматично не внесла дані, що Мельник Р.Я. є адвокатом

Самостійно внести такі дані неможливо, оскільки це функціонально не передбачено - відсутні відповідні поля.

Суд встановив, що до позову додано довіреність «у порядку передоручення», сформовану в системі Електронний суд ЄСІТС від 13.09.2024.

Отже, повноваження адвоката Мельника Р.Я. як представника підтверджуються довіреністю, що відповідає ч. 4 ст. 59 КАС України.

Просить скасувати ухвалу та прийняти постанову, якою направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи, що апеляційну скаргу подано на ухвалу суду про повернення позовної заяви, в силу приписів ч.2 ст.312 КАС України апеляційна скарга розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 320 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, коли має місце неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність таких обставин, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи чи питання.

Судом встановлено, що позовна заява ТОВ підписана Мельником Романом Ярославовичем. До позову на підтвердження його повноважень додано довіреність «у порядку передоручення», сформовану в системі Електронний суд ЄСІТС від 13.09.2024.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

У силу п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При цьому, за змістом ч.1, 3 ст.55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Тобто, процесуальний закон встановлює можливість участі у справі суб`єктів владних повноважень та юридичних осіб як у порядку самопредставництва, так і через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 57 КАС України).

Відповідно до частин першої-другої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Водночас відповідно до частини сьомої статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Пунктом 30 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення передбачено, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Згідно з пунктом 31 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Відповідно до пункту 32 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Згідно з пунктом 34 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

Проаналізувавши вищевказані норми, колегія суддів зазначає, що електронна довіреність, яку можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронна довіреність видається лише за умови її підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі така електронна довіреність автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

Частиною сьомою статті 59 КАС України та підрозділом 2 розділу ІІІ Положення визначено особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі. Зі змісту вказаних норм випливає, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми «Електронний суд» електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

Довіреність, видана із дотриманням зазначених правил, як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді.

Подібні висновки щодо застосування частини сьомої статті 59 КАС України були викладені у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 у справі №560/11791/21, від 28 квітня 2022 у справі №683/1199/21, від 04 серпня 2022 у справі №300/8766/21, від 30 березня 2023 у справах 580/140/23 та 580/6367/22, від 03 серпня 2023 у справі № 580/142/23.

Правила посвідчення довіреності фізичної особи, передбачені частиною другою статті 59 КАС України, стосуються довіреностей, виданих у паперовій формі, і не застосовуються до електронних доручень, сформованих учасником справи в підсистемі «Електронний Суд».

Аналогічна правова позиція щодо застосування частини другої статті 59 КАС України за подібних обставин висловлена Верховним Судом у постановах від 18 лютого 2021 у справі №300/1329/20, від 30 червня 2021 у справі №380/830/21, від 11 листопада 2021 у справі №560/10261/21 та від 20 грудня 2021 у справі №560/9405/21.

З матеріалів електронної справи встановлено, що позовна заява ТОВ подана через підсистему «Електронний суд» в електронній формі та підписана електронним підписом Мельником Р.Я., як представником товариства.

На підтвердження своїх повноважень підписант надав: довіреність від 13.09.2024 яка сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд», та згідно з якою ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), на підставі Витягу з ЄДР від 29.08.2024, щодо ТОВ «Будівельно-транспортна компанія «Алов-Буд» (ЄДРПОУ - 41398603), уповноважив, в порядку передоручення, Мельника Романа Ярославовича (РНОКПП - НОМЕР_2 ) представляти інтереси ТОВ «Алов-Буд» в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи… Довіреність видана з правом передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.

Крім того, до матеріалів адміністративного позову подано Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно з яким Гаджиєв Вугар Іскандар Огли є керівником ТОВ «Алов-Буд».

З урахуванням викладеного висновок суду першої інстанції про підписання апеляційної скарги особою, яка не має права її підписувати, є безпідставним.

Вирішуючи спірні питання, які виникли у правозастосовній практиці, що стосуються представництва/самопредставництва учасників справи, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 липня 2020 у справі № 9901/39/20 звернула увагу на те, що з урахуванням положень статті 55 КАС України для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження, а у постанові від 04 грудня 2019 у справі № 826/5500/18 сформувала універсальний принцип, зміст якого полягає у тому, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.

У разі сумнівів щодо наявності у особи, яка підписала заяву (скаргу), повноважень на вчинення таких дій в порядку самопредставництва суб`єкта владних повноважень, суд може скористатися відомостями, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а у разі неусунення таких сумнівів - запропонувати заявнику (скаржнику) надати додаткові документи на підтвердження таких повноважень у порядку, встановленому статтею 169 КАС України.

Трактування положень статті 59 КАС України у протилежному аспекті є неправомірним обмеженням права на доступ до правосуддя, що полягає у надмірному формалізмі.

Наведений висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 31 січня 2023 у справі №160/15934/21, від 05 липня 2024 у справі №440/16050/23, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Також необґрунтованим є висновок суду першої інстанції про ненадання представником позивача доказів того, що він є адвокатом, оскільки вказана справа може бути віднесена до категорії справ незначної складності, представництво в яких можуть здійснювати не лише адвокати, а й інші визначені особи, які мають адміністративну процесуальну дієздатність.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постанові від 29 грудня 2020 у справі № 263/18632/19.

Крім того, враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 02 липня 2020 у справі № 9901/39/20, колегія суддів приходить до висновку про те, що у випадку сумнівів щодо того, чи є Мельник Р.Я. адвокатом, суд міг скористатися відомостями, що містяться у Єдиному реєстрі адвокатів України або ж запропонувати заявнику (скаржнику) надати додаткові документи на підтвердження таких повноважень.

З огляду на викладене, висновок суду першої інстанції про те, що адміністративний позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку, є необґрунтованим.

Доводи апелянта у апеляційній скарзі щодо незаконності судового рішення суду першої інстанції знайшли своє підтвердження.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на судовий захист є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відтак, з врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, оскільки винесена з порушенням норм процесуального права та з неповним з`ясуванням обставин справи, що мають значення для такої.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 312, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Алов-Буд» задовольнити, ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року про повернення позовної заяви у справі №380/25054/24 скасувати, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню до Верховного Суду не підлягає.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді М. А. Пліш
Т. І. Шинкар