Справа № 480/1283/24
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 р. Справа № 480/1283/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ральченка І.М.

суддів: Подобайло З.Г. , Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Молібог Юлії Миколаївни на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.10.2024, суддя В.О. Павлічек, по справі № 480/1283/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання протиправним наказу та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ № 135 від 05.02.2024 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ № 44 о/с від 05.02.2024 про звільнення позивача зі служби в поліції; поновити позивача на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 2 «Суми» батальйону поліції особливого призначення ГУ НП в Сумській області з 06.02.2024; стягнути з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу із розрахунку 730,32 грн. за період з 06.02.2024 по день ухвалення рішення.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду, прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що висновки суду щодо наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку не відповідають фактичним обставинам справи, та засновані на неналежних і недопустимих доказах, а об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, встановлена судом, суперечить відомостям за якими розпочалось службове розслідування. Заперечуючи проти наявності в своїх діях ознак дисциплінарного порушення апелянт зазначав, що виходячи з матеріалів службового розслідування та оскаржуваних наказів об`єктивна сторона порушення полягала саме у невиконанні п. 2 наказу № 221 дск, а не у його виконанні. При цьому, факт невиконання п. 2 наказу № 221 дск міг бути встановлений лише після закінчення строку для його виконання. Натомість, із наданого відеозапису вбачається, що присутніми особами, у тому числі позивачем, вказувалось про готовність виконати наказ. Однак, наказ № 221-дск не містив пункт призначення, строк відрядження, в підпорядкування кого заступає позивач. Будь-яка критика наказу була відсутня. Таким чином, апелянт, обґрунтовуючи правомірність застосування дисциплінарного стягнення, зазначав, що висновки щодо невиконання ним наказу зроблені ще до закінчення строку його виконання такого наказу, а саме до завершення 05.02.2024, звільнення відбулось того ж дня фактично до завершення строку виконання наказу.

Також апелянт зазначав про порушення, допущені відповідачем під час проведення службового розслідування, та не дотримання порядку застосування дисциплінарного стягнення, оскільки фактично застосовано найсуворіший вид стягнення без урахування всіх обставин.

В судовому засіданні представник позивача підтримала апеляційну скаргу, просила її задовольнити.

Представник відповідача заперечувала проти вимог апеляційної скарги, вважала рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_2 з 13.12.2023 проходив службу на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 2 «Суми» батальйону поліції особливого призначення ГУ НП в Сумській області.

02.02.2024 начальником ГУ НП в Сумській області прийнято наказ № 221дск про відрядження поліцейських батальйону особливого призначення, яким затверджено список поліцейських, та зобов`язано останніх з 05.02.2024 до особливого розпорядження пройти навчання для подальшого відрядження до Управління поліції особливого призначення № 2 штурмовий полк (Цунамі) Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

05.02.2024 командиром БПОП ГУНП в Сумській області доведено до відома присутніх поліцейських, у тому числі позивачу наказ ГУНП в Сумській області від 02.02.2024 № 221дск.

05.02.2024 командиром БПОП ГУНП в Сумській області підполковником поліції подано на ім`я начальника ГУ НП в Сумській області рапорт, яким повідомлено, що 05.02.2024 о 10.26 особовому складу БПОП ГУНП в Сумській області доведено наказ начальника ГУ НП в Сумській області від 02.02.2024 №212 ДСК, яким затверджено список поліцейських БПОП ГУНП в Сумській області для проведення навчань на полігоні та для подальшого відрядження до Управління поліції особливого призначення №2 штурмовий полк (Цунамі) Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », проте окремі поліцейські серед яких і позивач почали обговорювати, висловлювати незгоду з включенням їх до наказу, тобто фактично відмовилися його виконувати.

05.02.2024 ГУ НП в Сумській області з метою своєчасного повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин можливого вчинення поліцейськими дисциплінарних проступків прийнято наказ про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.

За результатами службового розслідування, 05.02.2024 складено висновок, згідно з яким дисциплінарна комісія, окрім іншого, встановила вчинення позивачем порушення підпункту 2.1 пункту 2 наказу ГУНП в Сумській області № 500 від 15.06.2023, пунктів 1, 4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги поліцейського, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 частини 1 статті 23, частини 2 статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку з обговоренням, критикою та невиконанням пункту 2 наказу № 221дск від 02.02.2024 (а.с. 132-148).

05.02.2024 відповідачем прийнято наказ № 135, п.9 якого визначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у обговоренні, критиці та невиконанні пункту 2 наказу начальника ГУНП в Сумській області від 02.02.2024 №221дск «Про відрядження поліцейських БПОП ГУНП в Сумській області» відданого в межах повноважень та відповідно до закону, та призвело до порушення вимог підпункту 2.1. пункту 2 наказу ГУНП в Сумській області від 15.06.2023 №500, пунктів 1,4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пунктів 1,2 частини 1 статті 18, Присяги поліцейського, текст якої закріплено ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», застосувати до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти №2 «Суми» батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Сумській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

05.02.2024 ГУ НП в Сумській області прийнято наказ № 44 о/с, яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу № 2 роти №2 «Суми» батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Сумській області звільнено зі служби в поліції.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, нехтуючи Присягою на вірність Українському народові, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, допустив вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у обговоренні, критиці та невиконанні пункту 2 наказу ГУНП від 02.02.2024 №221 дск "Про відрядження поліцейських БПОП ГУНП в Сумській області".

Суд першої інстанції, також вказав, що з огляду на обставини вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, своїми діями, що виразилися у обговоренні, критиці та невиконанні пункту 2 наказу ГУНП від 02.02.2024 №221 дск "Про відрядження поліцейських БПОП ГУНП в Сумській області" старший сержант поліції ОСОБА_1 вчинив проступок несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Колегія суддів частково не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Частиною 4 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Положення ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" зобов`язують поліцейського неухильно дотримуватися положень Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Отже, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі забезпечує дотримання публічним службовцем закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій діяльності.

Указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в України" у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05:30, 24.02.2022, строком на 30 діб (із змінами, внесеними згідно з Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023).

Згідно з пунктом 24 частини 1 статті 23 Закону №580-VIII, поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

За приписами частин 2, 4 статті 24 Закону №580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Згідно з частиною 1 ст. 1 Статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч. 1 ст. 12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків ч. 2 ст. 14 Статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до ч. 1 ст. 14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15, ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судовим розглядом встановлено, що підставою звільнення слугував висновок службового розслідування, яким встановлене порушення позивачем підпункту 2.1 пункту 2 наказу ГУНП в Сумській області № 500 від 15.06.2023, пунктів 1, 4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги поліцейського, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 частини 1 статті 23, частини 2 статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку з обговоренням, критикою та невиконанням пункту 2 наказу № 221дск від 02.02.2024.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, яким визначена процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (надалі - Порядок № 893).

Відповідно до п. 1, 2 розд. ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог п. 4 розд. V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розд. VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, що підставою для призначення службового розслідування слугував рапорт командира БПОП ГУ НП в Сумській області, у якому вказувалось про обговорення та висловлення окремими поліцейськими незгоди з наказом №221дск від 02.02.2024.

Тобто, фактично, вказаний рапорт є повідомленням, у якому містилась інформація про вчинення поліцейськими порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку, що відповідно до приписів абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893, є підставою для призначення службового розслідування.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку наявність обґрунтованих підстав для призначення службового розслідування оскільки, що рапорт командира БПОП ГУ НП в Сумській області про можливі порушення службової дисципліни є достатньою підставою для призначення службового розслідування з огляду на приписи абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку 893.

Крім того, під час проведення службового розслідування, позивач надавав пояснення та мав можливість подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування тощо.

Отже, колегією суддів відхиляються доводи, викладені в апеляційній скарзі щодо недотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування через незабезпечення позивачу права на захист під час його проведення, врахування усіх обставин вчиненого дисциплінарного проступку та надання належної оцінки матеріалам дисциплінарного провадження.

Щодо доведеності дисциплінарного проступку, колегія суддів зазначає наступне.

05.02.2024, в ході доведення командиром БПОП ГУНП в Сумській області до відома присутніх поліцейських, у тому числі ОСОБА_2 наказу ГУ НП в Сумській області від 02.02.2024 № 221дск проводився відеозапис, якій є частиною матеріалів службового розслідування.

Дослідивши в ході судового розгляду зазначений відеозапис судом апеляційної інстанції встановлено, що після доведення до присутніх співробітників поліції змісту наказу № 221дск командиром БПОП ГУНП в Сумській області до присутніх було поставлене питання щодо готовності виконати наказ, на що ствердну відповідь надали два співробітника поліції, після чого зазначеним особам командиром був відданий наказ про відбуття для навчання з домедичної підготовки.

Група співробітників поліції, у тому числі ОСОБА_1 ствердної відповіді щодо готовності безумовного виконання наказу не надали. Окремі поліцейські публічно висловили незгоду з наказом та незадоволення прийнятим рішенням в частині критеріїв визначення кількості та персонального складу співробітників, на який було покладено виконання оголошеного наказу.

Проте, із дослідженого відеозапису не вбачається участі ОСОБА_1 в обговоренні та критиці доведеного наказу.

Пояснення представника відповідача, надані в ході розгляду справи у суді апеляційної інстанції, про те, що дисциплінарний проступок ОСОБА_1 що виразився в обговоренні та критиці наказу № 221дск, підтверджується змістом пояснень позивача, наданим ним в ході службового розслідування, колегія суддів не бере до уваги, оскільки зі змісту наданих пояснень підстав для висновку щодо наявності в діях позивача інкримінованого дисциплінарного приступку не вбачається.

Так, у письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що від виконання наказу не відмовляється, але на даний час проходить лікування нирок (камені у нирках) і за станом здоров`я на даний час не добре себе почуває. Крім того, ОСОБА_1 зазначив, що йому не зрозуміло за якими критеріями проводився відбір працівників у відрядження згідно наказу № 221дск. Інших пояснень позивачем надано не було (т. 1 а.с. 51).

Отже, зміст наведених пояснень ОСОБА_1 вказує виключно на причини, які на думку позивача перешкоджали виконанню ним доведеного наказу, та не містить будь-який критичних висловлювань щодо прийнятого рішення.

Інших доказів щодо критики або публічного обговорення ОСОБА_1 наказу № 221дск в ході службового розслідування не виявлено та матеріали справи не містять.

З огляду на наведене, оскаржуваний наказ відповідача в частині притягнення ОСОБА_1 до дисціплінарної в частині його критики та обговорення наказу № 221дск є небунтованим та підлягає скасуванню.

Разом з тим, факт невиконання позивачем наказу № 221дск підтверджений дослідженим відеозаписом та не спростовується змістом пояснень ОСОБА_1 , який фактично послався на незадовільний стан здоров`я, як причину, що унеможливлює його виконання.

В ході службового розслідування, а також в ході розгляду справи судами першої та апеляційної інстанції позивачем не надано доказів перебування 05.02.2024 у стані непрацездатності, проходження лікування, або інших причин, які перешкоджали йому у виконанні наказу за станом здоров`я.

Враховуючи вищенаведене, в цій частині колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність прийняття спірних наказів, оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни в частині невиконання наказу.

З огляду на характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини позивача, колегія суддів вважає, що такий вид стягнення, як звільнення зі служби в поліції є пропорційним, а отже оскаржуваний наказ в частині накладення дисциплінарного стягнення скасуванню не підлягає.

Вищенаведене суд першої інстанції не врахував, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, рішення суду першої інстанції підлягає частковому скасуванню.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Молібог Юлії Миколаївни - задовольнити частково.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 по справі № 480/1283/24 - скасувати в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 135 від 05.02.2024 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в обговоренні, критиці наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 221дск від 02.02.2024.

Прийняти в цій частині нову постанову.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 135 від 05.02.2024 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в обговоренні, критиці наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 221дск від 02.02.2024.

В іншій частині рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 по справі № 480/1283/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді З.Г. Подобайло В.В. Катунов
Постанова складена в повному обсязі 02.04.25.