Справа № 215/1446/25
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 березня 2025 року Справа 215/1446/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Захарчук-Борисенко Н.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до першого заступника начальника УПСЗН виконкому Тернівської районної у місті ради Номеровської Тетяни Миколаївни про визнання протиправною бездіяльності,-

УСТАНОВИВ:

03.03.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Тернівського районного суду м. Кривого рогу Дніпропетровської області з даним адміністративним позовом.

Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого рогу Дніпропетровської області від 27.02.2025 року, матеріали адміністративної справи №215/1446/25 передано за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2025 року, матеріали адміністративної справи №215/1446/25 розподілено судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Захарчук-Борисенко Н.В.

Одночасно з адміністративним позовом позивач звернувся до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору, в якій просить суд звільнити його від сплати судового збору як малозабезпечену особу посилаючись на те, що його місячний дохід становить лише 2250,00 грн, що підтверджується довідкою №851 від 14.02.2025 року, виданою Управлінням праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Частиною 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.8 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028,00 грн.

Розміри ставок судового збору визначені у ст.4 Закону №3674-VI.

Згідно із приписами ст.4 Закону №3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн. (3028,00 грн. х 0,4).

Відповідно до ч.1 ст.67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Отже, звертаючись до суду з немайновими вимогами, позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 1211,20 грн., але в порушення ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви позивачем не додано документів про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 до позовної заяви подано заяву про звільнення його від сплати судового збору у зв`язку з доходами у 2250,00 грн., які не відповідають рівню прожиткового мінімуму 3028,00 грн.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору, а також дослідивши письмові докази, подані до заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав щодо її задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за такої умови: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

До того ж, ч.2 вищезазначеної статті вказує, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд також враховує позицію Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 року №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» , яким рекомендовано суддям адміністративних судів враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 року №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначений перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

На підтвердження тяжкого матеріального стану позивачем надано довідку про доходи №851 від 14.02.2025 року, відповідно до якої у 2024 році позивачу виплачено компенсацію за надання соціальних послуг особам з інвалідністю І групи за період з січня 2024 року по грудень 2024 у розмірі 27000,00 грн., 5% розміру доходу позивача за 12 місяців (з січня 2024 року по грудень 2024 року), складає 1350 грн. (5% від 27000,00 грн.), що є більше 1211,20 грн.

Отже, розмір судового збору (1211,20 грн.) не перевищує 5 відсотків розміру доходу позивача за останні 12 місяців, відповідно до довідки, наданої позивачем.

З огляду на викладене, суд вважає, що ОСОБА_1 не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору, тому повинен сплачувати судовий збір.

Разом з тим, позивачем не надано до суду доказів на підтвердження обставин того, що майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за поданий ним позов у встановленому законом порядку, а саме, що компенсаційна виплата по догляду за особою з інвалідністю є єдиним джерелом доходу, тому зазначена довідка не може бути доказом на підтвердження майнового стану особи. Інших доказів свого майнового стану позивач не надав.

Вказана позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 18.10.2019 року (справа №9901/24424/1), від 21.10.2019 року (справа №К/9901/18039/19), від 17.10.2019 року (справа №К/9901/27892/19) які суд враховує при вирішенні даного питання.

Згідно з ч. 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання до суду документу про сплату судового збору або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.169 КАС, у разі якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160,161,169,171,243,248,256 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до першого заступника начальника УПСЗН виконкому Тернівської районної у місті ради Номеровської Тетяни Миколаївни про визнання протиправною бездіяльності - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків адміністративного позову протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали суду, шляхом надання до суду:

- документу про сплату судового збору (квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення) у розмірі 1211,20 грн;

- або належним чином завіреної копії документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору;

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко