Справа № 340/3225/23
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 квітня 2025 року

м. Київ

справа №340/3225/23

адміністративне провадження №К/990/10164/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,

суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,

розглянувши клопотання керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про передачу на розгляд судової палати/об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду справи № 340/3225/23 за позовом керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за касаційною скаргою керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024 (колегія суддів у складі: Іванова С. М., Чередниченка В. Є., Шальєвої В. А.),

УСТАНОВИВ:

У травні 2023 року керівник Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання», в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» щодо невжиття заходів з постановки на облік в Кропивницькій міській раді захисних споруд цивільного захисту, що знаходиться на балансі Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання», та зобов`язати Державне підприємство «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» вжити заходи щодо постановки на облік у Кропивницькій міській раді захисних споруд цивільного захисту, що перебувають на балансі підприємства, а саме, з метою присвоєння захисним спорудам облікових номерів подати Кропивницькій міській раді три примірники карток, оригінали та дві завірені ними копії паспорта на кожну захисну споруду;

- визнати протиправною бездіяльність Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» щодо невжиття заходів з приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту, що знаходиться на балансі Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» та зобов`язати Державне підприємство «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» вжити заходи щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту, що перебувають на балансі підприємства у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.09.2023 позов задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» щодо невжиття заходів з постановки на облік в Кропивницькій міській раді захисних споруд цивільного захисту, що знаходиться на балансі Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» Зобов`язано Державне підприємство «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» (вул. Добровольського, буд. 2, м. Кропивницький, 25005; ) вжити заходи щодо постановки на облік у Кропивницькій міській раді (Велика Перспективна, 40, м. Кропивницький, 25022; ) захисних споруд цивільного захисту, що перебувають на балансі підприємства, а саме, з метою присвоєння захисним спорудам облікових номерів подати Кропивницькій міській раді три примірники карток, оригінали та дві завірені ними копії паспорта на кожну захисну споруду. Визнано протиправною бездіяльність Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» щодо невжиття заходів з приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту, що знаходиться на балансі Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання». Зобов`язано Державне підприємство «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» (вул. Добровольського, буд. 2, м. Кропивницький, 25005; ) вжити заходи щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту, що перебувають на балансі підприємства у відповідності до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024 рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.09.2023 у справі № 340/3225/23 скасовано та прийнято нову постанову, якою позов керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області залишено без розгляду.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, керівник Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону звернувся до суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024 скасувати, а рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.09.2023 залишити без змін.

Також у касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про передачу справи № 340/3225/23 на розгляд судової палати/об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, ураховуючи те, що однією з підстав касаційного оскарження, на яких подається скарга, визначено пункт 2 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та обґрунтовано у зв`язку із цим необхідність відступу від висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 21.12.2023 у справі № 400/4238/22 про застосування частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та частин четвертої, п`ятої статті 53 КАС України у подібних правовідносинах.

Обговоривши наведені в клопотанні мотиви, колегія суддів дійшла висновку про відсутність визначених КАС України правових підстав для передачі справи на розгляд відповідної палати Верховного Суду, керуючись таким.

КАС України передбачає, що у визначених цим Кодексом випадках перегляд судових рішень судом касаційної інстанції здійснюється, зокрема, судовою палатою Касаційного адміністративного суду (палатою), об`єднаною палатою Касаційного адміністративного суду (об`єднаною палатою) (частина дев`ята статті 33 КАС України).

Стаття 346 КАС України закріплює підстави для передачі справи на розгляд палати, об`єднаної палати. Зокрема, суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї самої палати або у складі такої палати. Суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Порядок передачі справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду регламентує стаття 347 КАС України. Згідно із частинами першою - четвертою цієї статті питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується більшістю від складу суду, що розглядає справу. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати може бути вирішене до прийняття постанови судом касаційної інстанції. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій - четвертій статті 346 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 346 цього Кодексу.

Колегія суддів зауважує, що Конституцією України (статті 8, 129 та 147) гарантовано визнання та застосування в Україні принципу верховенства права. При цьому, загальновизнано, що його базовим елементом є принцип правової визначеності, який, крім іншого, означає стабільність та єдність судової практики, а також можливість відступу судом від своєї попередньої правової позиції лише за наявності вагомих підстав.

Єдність системи судоустрою забезпечується єдністю судової практики (пункт 4 частини четвертої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Єдність судової практики відіграє надважливу роль у забезпеченні однакового правозастосування в адміністративному судочинстві, що сприяє правовій визначеності та передбачуваності стосовно вирішення спірних ситуацій для учасників судового процесу.

Згідно із частиною п`ятою статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Причинами для відступу можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту.

З метою забезпечення єдності та сталості судової практики для відступу від висловлених раніше правових позицій суд повинен мати ґрунтовні підстави: його попередні рішення мають бути помилковими, неефективними чи застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку в певній сфері суспільних відносин або їх правового регулювання.

Відступленням від висновку слід розуміти або повну відмову Верховного Суду від свого попереднього висновку на користь іншого або ж конкретизацію попереднього висновку із застосуванням відповідних способів тлумачення юридичних норм (пункт 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16).

У розглядуваному випадку наведені заявником мотиви щодо передачі справи на розгляд палати, об`єднаної палати Верховного Суду зводяться до незгоди з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 21.12.2023 у справі № 400/4238/22 щодо застосування частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та частин четвертої, п`ятої статті 53 КАС України у подібних правовідносинах.

Заявник стверджує, зокрема, про суперечність підходу судів щодо визначення наявності чи відсутності у прокуратури права на звернення до суду в інтересах держави в особі органів Державної служби України з надзвичайних ситуацій. На думку заявника, Законом України від 06.10.2022 № 2655-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перших кроків дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності» (далі - Закон № 2655-ІХ) уточнено повноваження органів ДСНС на звернення до суду з позовами, чим фактично з 29.10.2022 усунуто спірність питання у подібних правовідносинах. Також, заявник указує про необхідність вирішення питання щодо наявності чи відсутності у прокуратури права на звернення до суду в інтересах держави в особі міської ради з позовами до балансоутримувачів захисних споруд цивільного захисту.

Водночас питання наявності/відсутності у прокуратури права на звернення до суду в інтересах держави в особі органів Державної служби України з надзвичайних ситуацій на підставі пункту 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України в редакції Закону № 2655-ІХ було предметом дослідження Верховного Суду у постанові від 23.01.2025 у справі № 520/16197/23.

Сформовані у справі № 520/16197/23 висновки у подальшому підтримані Верховним Судом у постановах від 24.01.2025 у справі № 400/9970/23, від 30.01.2025 у справі № 400/10777/23, від 06.02.2025 у справі № 520/16687/23, від 06.02.2025 у справі № 160/14281/23, від 06.02.2025 у справі № 160/18617/23.

Також колегія суддів зазначає, що питання наявності/відсутності у прокуратури права на звернення до суду в інтересах держави в особі міської ради з позовами до балансоутримувачів захисних споруд цивільного захисту досліджувалося Верховним Судом у постанові від 27.03.2025 у справі № 440/12048/23.

Таким чином, клопотання Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про передачу справи № 340/3225/23 на розгляд судової палати/об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду справи задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 346, 355, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про передачу справи № 340/3225/23 на розгляд судової палати/об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

А.В. Жук

Н.М. Мартинюк ,

Судді Верховного Суду