Справа № 260/2254/25
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 квітня 2025 рокум. Ужгород№ 260/2254/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якій просить:

1.Поновити строк на звернення до суду, як такий, що пропущено з поважних причин;

2. Звільнити від сплати судового збору;

3. Визнати протиправним та скасувати:

- податкове повідомлення-рішення від 12.09.2018 року № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на загальну суму 61 761 грн. та штрафні (фінансові) санкції у розмірі 15440,25 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 27.04.2023 року №0-0707 за період 2022 року в розмірі 8 247,53 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 27.04.2023 року №0-0707 за період 2022 року в розмірі 277,22 грн.;

- податкову вимогу ГУ ДФС у Закарпатській області від 25.10.2018 року № 651-56 на суму 94 740, 70 грн., з ПДВ, в тому числі: основний платіж 61 761,00 грн., штрафні санкції 15440, 25 грн., пеня 17539, 45 грн.

4.Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань на мою користь всі понесені у справі судові витрати.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір" № 3674-VI (надалі Закон України № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 грн.

Оскільки позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру та ціна позову складає 103265,45 грн, відтак, сума судового збору яка підлягає до сплати за даним позовом складає 1211,20 грн. (103265,45*1%

Позивач при зверненні до суду не надав документ про сплату судового збору та в позовній заяві заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору з тих підстав, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача, на підтвердження чого надає суду довідку ГУ ПФУ в Закарпатській області від 27.03.2025 про розмір отриманої пенсії за період з березня 2024 по лютий 2025 року. Згідно вказаної довідки загальний розмір пенсії позивача за вказаний період складає 36744,48 грн.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, у розумінні приписів ст.8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Оскільки розмір судового збору який підлягає до сплати за заявленим позовом складає 1211,20 грн, а розміру річного доходу позивача згідно наданих позивачем доказів складає 36744,48 грн, відповідно розмір судового збору не перевищує 5% розміру річного доходу позивача, відтак зазначені позивачем підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні.

Враховуючи, що позивачем не надано докази на підтвердження скрутного матеріального становища, або інших обставин неможливості сплати судового збору, відтак відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору. Відповідно, за заявленими позовними вимогами позивачу слід сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1211,20 грн.

Вказаний судовий збір слід перераховувати на наступні платіжні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895 Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4007493; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Окрім цього, частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої цієї статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі №809/1087/17, від 22.11.2018 у справі №815/91/18 та від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Суд відзначає, що дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, та запобігає зловживанням.

У позовній заяві позивач в обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду вказує, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення довідався з рішення Закарпатського окружного адміністративного суду по справі №260/3966/24 після ознайомлення з таким рішенням представником позивача 18.03.2025 року та вказує що перебував деякий час за кордоном. На підтвердження вказаних обставин надає суду копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 з відмітками про виїзд за кордон та повернення в Україну. Разом з тим, вказані відомості не підтверджують перебування позивача за кордоном станом на час винесення податкових повідомлень-рішень від 12.09.2018, від 27.04.2023 та податкової вимоги ГУ ДФС у Закарпатській області від 25.10.2018 року та не свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду, оскільки позивач вказує на його перебування за кордоном з квітня 2024 року, а отже вже після пропуску строку звернення до суду по оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Отже, з наданих позивачем доказів суддею встановлено відсутність підстав для поновлення строку звернення до суду, відтак у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду слід відмовити та надати позивачу строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших причин пропуску строку звернення до суду та надання відповідних доказів на підтвердження таких обставин.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду оригінал доказу сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн. та заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших причин його пропуску та надання відповідних доказів на підтвердження таких обставин.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Ю.Ю.Дору