Справа № 160/7920/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 квітня 2025 року Справа 160/7920/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши заяву представника відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження в адміністративній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРДГАЗ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «НОРДГАЗ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з прийняття: податкового повідомлення-рішення № 0/9606/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6903/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6907/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6904/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6897/0902 від 07.02.2025;

- скасувати: податкове повідомлення-рішення № 0/9606/0902 від 07.02.2025; податкове повідомлення-рішення № 0/6903/0902 від 07.02.2025; податкове повідомлення-рішення № 0/6907/0902 від 07.02.2025; податкове повідомлення-рішення № 0/6904/0902 від 07.02.2025; податкове повідомлення-рішення № 0/6897/0902 від 07.02.2025.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 19.03.2025 р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРДГАЗ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без руху; встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху; постановлено, що визначені недоліки позовної заяви позивачу усунути шляхом надання суду: уточненої позовної заяви з однорідним предметом позову, із зазначенням підстав виникнення спору; копій актів перевірки, на підставі яких сформовані оскаржувані податкові повідомлення-рішення; оригіналу документа про доплату судового збору за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру у розмірі 14 252,00 грн.

24.03.2025 року до суду надійшла заява про усунення недоліків разом з уточненою позовною заявою, оригіналом документа про доплату судового збору у розмірі 14 252,00 грн. та копій актів перевірки, на підставі яких сформовані оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.03.2025 р. відкрити провадження в адміністративній справі № 160/7920/25 та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

31.03.2025 р. через систему «Електронний суд» представником відповідача подано клопотання про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження у даній справі.

В обґрунтування означеної заяви зазначено, що представник відповідача зацікавлене в тому, щоб судове засідання відбулось за участю представника відповідача. При цьому зазначає, що у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відповідач може бути фактично позбавлений права на касаційний розгляд справи.

Суд, вивчивши доводи відповідача, викладені в заяві, проаналізувавши норми КАС України, прийшов до таких висновків.

Предметом спору у вказаній справі є визнання протиправними дій Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з прийняття: податкового повідомлення-рішення № 0/9606/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6903/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6907/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6904/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6897/0902 від 07.02.2025; скасування: податкового повідомлення-рішення № 0/9606/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6903/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6907/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення № 0/6904/0902 від 07.02.2025; податкового повідомлення-рішення №0/6897/0902 від 07.02.2025.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами як загального позовного провадження, для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Покликання відповідача на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Разом з цим, суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити "значення справи для сторін" і "значний суспільний інтерес" має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи за правилами загального позовного провадження) повинні мати своєрідне "конкретизоване" пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у заявленому представником відповідача клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Представник відповідача не навів переконливих доказів в обґрунтування необхідності здійснення розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження або в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Щодо зазначених у заяві доводів представника відповідача суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, рішенням Ради суддів України № 23 від 05 серпня 2022 р. затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає заяву представника відповідача необґрунтованою та такою, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження в адміністративній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРДГАЗ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька