Справа № 120/5786/24
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

01 квітня 2025 р. Справа № 120/5786/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області, що подана в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної державної адміністрації, до Могилів-Подільської міської ради Вінницької області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної державної адміністрації, до Могилів-Подільської міської ради Вінницької області.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, керівник окружної прокуратури зазначив, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2001 року № 878 "Про затвердження Списку історичних населених місць України" у Вінницькій області визначено 24 історичних населених місць, серед яких і місто Могилів-Подільський.

Проте, як встановлено Могилів-Подільською окружною прокуратурою Вінницької області, Могилів-Подільською міською радою Вінницької області не вжито заходів щодо розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільський, чим допущено порушення вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства.

При цьому спеціально уповноваженими органами державної влади у правовідносинах, пов`язаних із охороною історичних населених місць, є Міністерство культури та інформаційної політики України, а також Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної державної адміністрації.

Відтак, на думку керівника окружної прокуратури, бездіяльність Могилів-Подільської міської ради Вінницької області щодо невжиття заходів, спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану міста Могилів-Подільський, слід визнати протиправною та зобов`язати відповідача вчинити дії відповідно до вимог законодавства, спрямовані на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану міста Могилів-Подільський.

Ухвалою суду від 06 травня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі, задоволено клопотання керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено розгляд її здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Цією ж ухвалою відповідачеві встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву.

17 травня 2024 року представником Міністерства культури та інформаційної політики України подано до суду письмові пояснення. Представник Міністерства зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 затверджений Список історичних населених місць України, до якого, зокрема, увійшло місто Могилів-Подільський. Відповідно до положень статті 17 Закону України від 17 лютого 2011 року "Про регулювання містобудівної діяльності" генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони. Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації. Відомості про зазначені в історико-архітектурному опорному плані: об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території вносяться до Державного земельного кадастру в порядку, встановленому відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" як обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Таким чином, основною відмінністю планування та забудови територій населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, є розробка у складі генерального плану як основного виду містобудівної документації на місцевому рівні, призначеного для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території такого населеного пункту, історико-архітектурного опорного плану. Розробка іншої містобудівної документації на місцевому рівні без розробки та затвердження в установленому порядку історико-архітектурного опорного плану є такою, що не відповідає вимогам Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відтак, на думку представника Міністерства, оскільки згідно з вимогами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада, а виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, тому представник Міністерства наполягає на необхідності вжиття невідкладних заходів щодо та розробки і затвердження в установленому порядку історико-архітектурного опорного плану для врахування його при розробці генерального плану міста Могилів-Подільський з метою дотримання вимог статті 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

При цьому, як зазначає представник Міністерства, ситуація, що наразі склалась в історичних населених місцях, де відсутні історико-архітектурні опорні плани, є достатньо загрозливою з точки зору збереження традиційного характеру середовища історичних населених місць та ставить під сумнів законність надання відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури таких місць містобудівних умов та обмежень у зв`язку із відсутністю основного виду містобудівної документації на місцевому рівні, який би відповідав вимогам Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Відсутність затвердженого історико-архітектурного опорного плану сприяє як порушенням законодавства про охорону культурної спадщини, що можуть призвести до невідворотних змін у вигляді та традиційному характері міського середовища, так і неможливості контролю Міністерством стану збереження характерного міського середовища, цінної історичної забудови та притягнення винних у порушенні законодавства про охорону культурної спадщини осіб до відповідальності.

За таких обставин представник Міністерства культури та інформаційної політики України наполягає на задоволенні позовних вимог.

20 травня 2024 року представником Могилів-Подільської міської ради Вінницької області подано до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини" саме виконавчий орган міської ради є спеціально уповноваженим органом охорони культурної спадщини, тобто таким органом є виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради. Проте представник позивача визначає відповідачем Могилів-Подільську міську раду Вінницької області, а не виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради, які відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є різними юридичними особами. Представник відповідача звертає увагу на те, що Могилів-Подільська міська рада Вінницької області не може виступати замовником робіт і послуг відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки не перебуває на обслуговуванні в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів. При цьому відповідно до Програми забезпечення Могилів-Подільської району Вінницької області на 2023-2027 роки, затвердженої рішенням 35 сесії Могилів-Подільської міської ради Вінницької області 8 скликання від 31 серпня 2023 року № 811, відповідальним виконавцем та головним розпорядником коштів по виконанню вказаної програми є виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради. Водночас Могилів-Подільська міська рада Вінницької області, прийнявши програму, фактично почала здійснювати дії щодо виконання вимог законодавчих актів щодо збереження та охорони культурної спадщини на території громади, оскільки передбачила план дій щодо виконання органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Також представник відповідача стверджує, що Верховна Рада України 24 березня 2022 року прийняла Закон № 2160-ІХ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо забезпечення протидії несанкціонованому розповсюдженню інформації про направлення, переміщення міжнародної військової допомоги в Україну, рух, переміщення або розміщення Збройних Сил України чи інших військових формувань України, вчинене в умовах воєнного або надзвичайного стану», який встановлює заборону вести зйомки як військової техніки, так і об`єктів інфраструктури. Крім того, було заборонено знімати дороги загального користування, блокпости та укріплення, розташування, зосередження чи переміщення військових частин.

На думку представника відповідача, прийняття згаданого вище Закону фактично унеможливлює здійснення підготовчого етапу Програми та свідчить про відсутність в діях Могилів-Подільської міської ради протиправної бездіяльності.

Крім того, нормативно-правовими актами України не встановлено відповідальності органів місцевого самоврядування за невчинення відповідних заходів у разі відсутності фінансової можливості для розробки історико-архітектурного опорного плану.

Однак, у період дії воєнного стану окремі повноваження щодо розпорядження коштами місцевих бюджетів на території, де не ведуться бойові дії, та не утворено військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів), надано головам відповідних територіальних громад. За таких умов сільський, селищний, міський голова виключно для здійснення заходів правового режиму воєнного стану може прийняти рішення щодо передачі коштів з відповідного місцевого бюджету на потреби Збройних Сил України та/або для забезпечення заходів правового режиму воєнного стану (пункт 1 частини 5 статті 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану").

Могилів-Подільська міська рада Вінницької області, враховуючи принципи народовладдя та поєднання місцевих і державних інтересів, з метою захисту інтересів територіальної громади та держави при розподілі бюджету територіальної громади визначила, що підтримка Збройних Сил України є пріоритетним напрямом діяльності в 2023 році.

Відтак, на переконання представника відповідача, позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

22 травня 2024 року представником Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної державної адміністрації подано до суду письмові пояснення. У поясненнях зазначено, що листом від 16 вересня 2022 року № 07-03-945 Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації звернулося до Могилів-Подільської міської ради з вимогою розробки історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця міста Могилів-Подільського. Іншим листом від 21 березня 2023 року № 01.01-54/2148 Вінницькою обласною військовою адміністрацією також повідомлено Могилів-Подільську міську раду про необхідність активізувати роботу щодо розробки історико-архітектурного плану. Проте станом на дату відкриття провадження у справі до Управління містобудування та архітектури обласної військової адміністрації як спеціально уповноваженого органу охорони культурної спадщини не надходила інформація щодо затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільський Вінницької області. Отже, зважаючи на те, що Могилів-Подільською міською радою Вінницької області не вжито жодних заходів, спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану історичного населеного місця, на даний час існує загроза самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території громади, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади.

Враховуючи вищевикладене, на переконання представника Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації, наявні підстави для задоволення позовних вимог.

29 травня 2024 року керівником Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області подано до суду відповідь на відзив, у якій додатково наведено аргументи щодо задоволення позовних вимог.

Окрім того, 29 травня 2024 року керівником Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області подано до суду клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача.

Ухвалою суду від 01 квітня 2025 року у задоволенні клопотання керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області про залучення до участі у справі співвідповідача відмовлено.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, суд встановив такі обставини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 затверджено Список історичних населених місць України та у Вінницькій області визначено 24 історичних населених місця, серед яких м. Могилів-Подільський (дата заснування чи першої писемної згадки XVI століття).

22 лютого 2024 року керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області скерував до міського голови Могилів-Подільської міської ради лист, у якому просив надати інформацію щодо розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільський.

У відповідь на лист виконавчим комітетом Могилів-Подільської міської ради Вінницької області повідомлено Могилів-Подільську окружну прокуратуру Вінницької області про те, що історико-архітектурний опорний план в складі генерального плану міста Могилів-Подільський не розроблявся, не погоджувався та не затверджувався. Водночас генеральний план міста Могилів-Подільський, який розроблений 1997 року та затверджений рішенням 8 сесії міської ради 23 скликання від 27 травня 1999 року, містить розділ "Охорона пам`ятників історії та архітектури" та креслення "Пам`ятники історії та архітектури" з нанесеними пам`ятниками історії та архітектури, їх зонами охорони та регулювання забудови.

15 березня 2024 року керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області скерував на адресу міського голови Могилів-Подільської міської ради інший лист, у якому просив у найкоротший термін надати копії рішень та програм із відповідними додатками, які передбачають розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільський та інформацію щодо періоду, протягом якого заплановане виконання відповідних заходів, дані щодо виділених коштів на такі цілі із наданням підтверджуючих документів.

Листом від 21 березня 2024 року виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради Вінницької області повідомив керівника окружної прокуратури про те, що на фінансування заходів, які передбачають розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільського, з бюджету Могилів-Подільської міської територіальної громади кошти не виділялися.

03 квітня 2024 року керівником Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області скеровано до Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації запит, у якому йшлося про надання інформації щодо:

- розробленого, погодженого, затвердженого історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця - міста Могилів-Подільський;

- звернень від Могилів-Подільської міської ради на адресу Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації щодо погодження історико-архітектурного опорного плану та наслідків їх розгляду;

- вжитих заходів та позицію Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації у разі відсутності зазначеного плану, зокрема стосовно звернення до суду з відповідною позовною заявою.

Листом від 08 квітня 2024 року Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації повідомило Могилів-Подільську окружну прокуратуру Вінницької області про те, що станом на 05 квітня 2024 року історико-архітектурний опорний план міста Могилів-Подільського не розроблявся. При цьому листом від 16 вересня 2022 року № 07-03-945 Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації зверталося до Могилів-Подільської міської ради з вимогою розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільського.

03 квітня 2024 року керівником Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області на адресу Міністерства культури та інформаційної політики України направлено, лист у якому йшлося про надання інформації щодо:

- розробленого, погодженого, затвердженого історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця - міста Могилів-Подільський;

- звернень від Могилів-Подільської міської ради на адресу Міністерства щодо погодження історико-архітектурного опорного плану та наслідків їх розгляду;

- вжитих заходів та позицію Міністерства у разі відсутності зазначеного плану, зокрема стосовно звернення до суду з відповідною позовною заявою.

Листом Департаменту пам`яткоохоронної діяльності Міністерства культури та інформаційної політики України від 27 квітня 2024 року Могилів-Подільську окружну прокуратуру Вінницької області повідомлено про те, що листом від 09 вересня 2020 року № 11015/6.11.1 Міністерство культури та інформаційної політики України зверталося до Могилів-Подільської міської ради, у якому наголошувало на необхідності неухильного дотримання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення історико-архітектурного опорного плану. Проте відповіді на лист від 09 вересня 2020 року Міністерство культури та інформаційної політики України не отримало.

З огляду на те, що відповідачем не вжито заходів, спрямованих на розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільського, керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави звернувся до суду з вказаним позовом.

Визначаючись з приводу позовних вимог, суд зважає на таке.

Відповідно до статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України від 08 червня 2000 року № 1805-III "Про охорону культурної спадщини" (далі - Закон №1805-ІІІ), преамбулою якого закріплено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Згідно з визначеннями, які наведені у статті 1 Закону № 1805-ІІІ:

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

- історичне населене місце - населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України;

- історичний ареал населеного місця - частина населеного місця, що зберегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону № 1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Статтею 6 Закону № 1805-ІІІ визначені повноваження інших органів охорони культурної спадщини.

Так, згідно з частиною другою статті 6 Закону №1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить: забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади) виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Закону № 1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України.

Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, затверджується Кабінетом Міністрів України.

У кожному історичному населеному місці визначається один або більше історичний ареал.

Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI) генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Частинами четвертою та п`ятою статті 17 Закону № 3038-VI передбачено, що для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони.

Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Відомості про зазначені в історико-архітектурному опорному плані: об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території вносяться до Державного земельного кадастру в порядку, встановленому відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" як обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Відповідно до частини сьомої статті 17 Закону № 3038-VI виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Підпунктом 6 пункту "а" частини першої статті 31 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, зокрема, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Окрім цього, серед делегованих повноважень згідно з підпунктом 5 пункту "б" вказаної статті Закону № 280/97-ВР визначені повноваження виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

Відповідно до підпункту 7 пункту "а" частини першої статті 32 Закону № 280/97-ВР серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

Підпунктом 10 пункту "б" частини першої статті 32 Закону № 280/97-ВР передбачено, що до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради у сфері освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Відповідно до статті 32 Закону № 3038-VI Кабінет Міністрів України постановою від 13 березня 2002 року № 318 затвердив Порядок визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць (далі Порядок № 318).

Згідно з пунктами 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 12 Порядку № 318 історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Історичний ареал охоплює історично сформовану частину населеного місця, що зберегла старовинний вигляд, розпланування і характер забудови.

Режими використання історичних ареалів визначаються їх історико-культурним потенціалом (кількістю, видами, типами і категоріями об`єктів культурної спадщини, загальною містобудівною структурою, наявністю чи відсутністю заповідників, а також установленими зонами охорони пам`яток).

Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини.

Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць.

Історичний ареал - це найбільш освоєна в минулому і добре збережена частина території населеного місця, що відрізняється традиційним характером середовища і значною кількістю об`єктів культурної спадщини від інших, менш освоєних або погано збережених частин населеного місця.

Межі історичних ареалів слід проводити вздовж розпланувальних і природних рубежів, що відокремлюють історичний ареал від решти міських територій, і визначати історико-архітектурним опорним планом населеного місця. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення.

У разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону.

Історичний ареал є спеціально виділеною у населеному місці територією історико-культурного значення із затвердженими межами, яка повинна фіксуватися в усіх землевпорядних і містобудівних документах та розглядатися як специфічний об`єкт містобудівного проектування.

У межах населеного місця може бути визначено один або кілька історичних ареалів.

Визначені науково-проектною документацією межі історичних ареалів погоджуються відповідним органом місцевого самоврядування та затверджуються Мінкультури.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01 вересня 2021 року № 926 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі - Порядок № 926).

Згідно з пунктом 1 Порядку № 926 цей Порядок визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Відповідно до підпункту 21 пункту 2 Порядку № 926 історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється на всю територію населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, і затверджується одним рішенням як окремий розділ у складі генерального плану такого населеного пункту (планувальних рішень генерального плану населеного пункту) як його невід`ємна складова згідно із Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території, а також цінну історичну забудову.

Відповідно до підпункту 4 пункту 43 Порядку № 926 під час розроблення генеральних планів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, здійснюється розроблення історико-архітектурного опорного плану відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства.

Зазначені в історико-архітектурному опорному плані відомості є підставою для встановлення обмежень у використанні земель та враховуються під час розроблення планувальних рішень.

Пунктом 23 Порядку № 926 передбачено, що плани зонування територій населених пунктів у межах території територіальної громади та історико-архітектурні опорні плани з визначенням меж історичних ареалів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, розробляються одночасно із генеральними планами та включаються до комплексного плану як невід`ємні складові генеральних планів відповідних населених пунктів.

Згідно з пунктами 34, 35 Порядку № 926 рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, а також оновлення і внесення змін до неї приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій), який організовує розроблення, внесення змін та подання проектів містобудівної документації на місцевому рівні на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

Аналіз наведених вище положень дає підстави дійти висновку про те, що історико-архітектурний опорний план - це науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується відповідним органом місцевого самоврядування (сільською, селищною, міською радою) у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, та містить, зокрема, відомості про межі використання історичних ареалів населених місць.

Так, в ході судового розгляду встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 "Про затвердження Списку історичних населених місць України" до Списку історичних населених місць України включено як історично населене місце - місто Могилів-Подільський.

В силу вимог частини четвертої статті 17 Закону № 3038-VI, для вказаного населеного пункту у складі генерального плану повинен бути розроблений історико-архітектурний опорний план; при цьому прийняття рішення щодо розроблення історико-архітектурного опорного плану є обов`язком відповідної місцевої ради.

Однак суд установив, що на час розгляду цієї справи Могилів-Подільська міська рада не приймала рішення про розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Могилів-Подільський, належних доказів протилежного відповідачем не надано.

Суд звертає увагу на те, що Міністерство культури та інформаційної політики України у листі від 27 квітня 2024 року зазначило, що зверталося до голови Могилів Подільської міської ради з листом від 09 вересня 2020 року вих. № 11015/6.11.1, в якому наголошувало на необхідності виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення історико-архітектурного опорного плану. Проте відповідь на вказаний лист не надходила. Крім того, відповідна науково-проектна документація на розгляд Міністерства як центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері охорони культурної спадщини, не подана.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що, не вживши дій щодо розроблення та скерування у встановленому порядку для затвердження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері охорони культурної спадщини, історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця - міста Могилів-Подільського, відповідач допустив протиправну бездіяльність, відтак наявні підстави для зобов`язання відповідача вчинити дії, спрямовані на розроблення та затвердження відповідно до вимог чинного законодавства історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця міста Могилів-Подільського.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відтак з огляду на те, що обставини, наведені прокурором у позові, знайшли підтвердження в ході судового розгляду, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити.

З урахуванням положень частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, а також враховуючи відсутність витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, тому питання про відшкодування витрат не вирішується.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Могилів-Подільської міської ради Вінницької області щодо невжиття заходів, спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану міста Могилів-Подільський.

Зобов`язати Могилів-Подільську міську раду Вінницької області вчинити дії, спрямовані на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану міста Могилів-Подільський.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області (місцезнаходження: 24000, Вінницька обл., м. Могилів-Подільський, вул. Покровська, буд. 5)

Позивачі: Міністерство культури та інформаційної політики України (місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Івана Франка, 19; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 43220275)

Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної державної адміністрації (місцезнаходження: 21050, м. Вінниця, вул. Соборна, 15а; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 43723537)

Відповідач: Могилів-Подільська міська рада Вінницької області (місцезнаходження: 24000, Вінницька обл., м. Могилів-Подільський, площа Шевченка, 6/16; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 04051052)

Повний текст рішення суду складено 01.04.2025

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович