Справа № 340/3225/23
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 квітня 2025 року

м. Київ

справа №340/3225/23

адміністративне провадження №К/990/10164/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж. М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради та Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до Державного підприємства «Ремонтний завод радіотехнічного обладнання» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за касаційною скаргою керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 21.03.2024 відкрито касаційне провадження за скаргою керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024.

За приписами пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 345 КАС України суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду встановлено, що скаржником у касаційній скарзі заявлено клопотання про розгляд касаційної скарги у судовому засіданні за участі прокурора Офісу Генерального прокурора. Проте касаційна скарга не містить клопотання про розгляд касаційної скарги у судовому засіданні за участі скаржника - керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25.04.2002 у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи № 340/3225/23 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 28.09.2022 у справі № 140/1770/19.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наявність клопотання Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про розгляд касаційної скарги у судовому засіданні за участі прокурора Офісу Генерального прокурора, відсутність клопотань від інших учасників справи про розгляд справи за їх участі, ураховуючи відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.

В порядку, встановленому статтею 340 КАС України, проведені необхідні підготовчі дії з підготовки справи до касаційного розгляду, у тому числі вирішено питання про можливість її розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 241, 248, 340, 345 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про розгляд касаційної скарги у судовому засіданні за участі прокурора Офісу Генерального прокурор.

Підготовчі дії по справі закінчити.

Вказану справу призначити до касаційного розгляду в порядку письмового провадження з 02.04.2025, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко,

Суддя Верховного Суду