Справа № 640/1371/22
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про прийняття до провадження та залишення без руху

02 квітня 2025 року Справа №640/1371/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., розглянувши матеріали адміністративної справи №640/1371/22 за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області про визнання протиправним наказу, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області (адреса: 02160, м. Київ, просп. Соборності, 15/17, ), у якому позивач просить суд (з урахуванням уточненого позову):

- визнати Наказ № 352 о/с від 06.12.2021 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби таким, що не мас юридичної сили;

- визнати рішення кадрової комісії Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області в частині не продовження ОСОБА_1 контракту про проходження служби в Територіальному управлінні Служби судової охорони у м. Києві та Київській області таким, що не має юридичної сили;

- поновити ОСОБА_1 на посаді Контролер II категорії 2 відділення взводу охорони (Вищого антикорупційного суду) 4 підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, а в разі неможливості на рівнозначній посаді з 12.12.2021;

- нарахувати грошове забезпечення за період вимушеного прогулу та інші виплати згідно постанови Кабінету Міністрів України від 3 квітня 2019 року № 289 «Про грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони» з 12.12.2021 по час винесення рішення судом;

- стягнути з Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області моральну шкоду та призначити компенсацію на підставі ст.237-1 КЗпП у розмірі середнього місячного матеріальне забезпечення в повному обсязі до поновлення на посаді або до рішення суду, але не менше 100000 грн 99 копійок;

- розмістити на інформаційних ресурсах через відділ Прес-служби Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді та спростувати інформацію про звільнення позивача;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у місті Києві за Київській області вилучити характеристику Єнакієвської виправної колонії № 52 та будь-які її копії на будь якому носії вилучити, та знищити про що надати відповідний акт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.01.2022 відкрито провадження у адміністративній справі № 640/1371/22, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.05.2022 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 12.02.2022 про витребування доказів відмовлено.

Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі - Закон № 3863-ІХ) пункт 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (Відомості Верховної Ради України, 2023 р., № 29, ст. 111) викладено в новій редакції.

Приписами пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» установлено, що інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

27.03.2025 адміністративна справа № 640/1371/22 надійшла до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 640/1371/22 передано для розгляду судді Загацькій Т.В.

Частиною 3 ст. 30 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Згідно з ч. 2 ст. 35 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ознайомившись із матеріалами адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття її до провадження.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленими ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про те, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 160, 161 КАС України.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Розміри ставок судового збору встановлені ст. 4 Закону України "Про судовий збір". Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 2 ст. 4 зазначеного Закону встановлюються ставки судового збору, зокрема, відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову фізичною особою майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року становить 2481,00 гривень.

У позовній заяві позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

За змістом згаданої норми, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом із тим, суддею встановлено, що у позові позивачем заявлено декілька вимог, зокрема:

- визнати рішення кадрової комісії Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області в частині не продовження ОСОБА_1 контракту про проходження служби в Територіальному управлінні Служби судової охорони у м. Києві та Київській області таким, що не має юридичної сили;

- стягнути з Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області моральну шкоду та призначити компенсацію на підставі ст.237-1 КЗпП у розмірі середнього місячного матеріальне забезпечення в повному обсязі до поновлення на посаді або до рішення суду, але не менше 100000 грн 99 копійок;

- розмістити на інформаційних ресурсах через відділ Прес-служби Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді та спростувати інформацію про звільнення позивача;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у місті Києві за Київській області вилучити характеристику Єнакієвської виправної колонії № 52 та будь-які її копії на будь якому носії вилучити, та знищити про що надати відповідний акт.

Таким чином позивачем заявлено одну позовну вимогу майнового та три немайнового характеру.

Верховний Суд в ухвалі від 16.11.2021 у справі № 140/10624/21 зазначив, що частиною п`ятою статті 21 КАС України визначено, що вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Крім цього, п. 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави для висновку про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб, а тому, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, внаслідок чого, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08.11.2019 у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18), в ухвалі від 09.09.2020 у справі № 202/507/20 (2-а/202/31/2020), в ухвалах від 16.03.2020 у справі №9901/64/20, від 15.01.2020 у справі № 826/12286/15, від 30.07.2020 у справі №9901/194/20".

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. За позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди має справлятися судовий збір в розмірі, встановленому Законом.

За три вимогу немайнового характеру позивачу необхідно сплатити 2977,20 грн. судового збору. (2481 грн. х 0,4 х 3).

За позовну вимогу про стягнення моральної шкоди у сумі 100 000,99 грн. позивач має сплатити 1000,01 грн. судового збору. Розрахунок: 100 000,99 грн. (ціна позовної вимоги) х 1% (ставка судового збору) = 1000,01 грн.

Отже, позивачу необхідно сплатити 3977,21 грн. судового збору. (2977,20 грн. + 1000,01 грн.).

Згідно положень частини 1 статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд доводить до відома, що інформація щодо платіжних реквізитів для перерахування судового збору міститься на офіційному веб-порталі "Судова влада" в розділі "Донецький окружний адміністративний суд".

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на наступне.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Водночас, ч. 1 ст. 21 КАС України передбачено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 172 КАС України, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій;

- або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг;

- або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад, але й спеціальні підстави виникнення, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною владних управлінських функцій стосовно іншого суб`єкта.

Під час визначення предметної юрисдикції справ слід виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, поряд з вимогами, які підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, заявлено також вимоги про розміщення на інформаційних ресурсах через відділ Прес-служби Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді та спростування інформації про звільнення позивача.

Позивач зазначає, що його ім`я почали використовувати для залякування інших працівників використовуючи, як зразок чогось жахливого та злочинного, що призвело до втрати позивачем авторитету та ділової репутації серед колег та не тільки.

Таким чином, предметом позову, зокрема, є вимоги позивача про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом визнання інформації недостовірною та її спростування.

Відповідно до ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Статтею 201 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Главою 22 ЦК України визначено перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких і право на повагу до гідності та честі (ст. 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (ст. 299 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦК України фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Таким чином, частина вимог, які заявлені у цьому позові, не є публічно-правовими, оскільки в них порушено саме питання приватно-правових відносин щодо поширення недостовірної інформації.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Наведений перелік способів захисту цивільних прав та інтересів не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За правилами ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, позовні вимоги про розміщення на інформаційних ресурсах через відділ Прес-служби Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді та спростування інформації про звільнення позивача пов`язані з реалізацією особистих немайнових інтересів позивача, та є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що даний спір в частині заявлених позовних вимог не належить до юрисдикції адміністративних судів, а повинен вирішуватися в порядку цивільної юрисдикції.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2019 по справі №759/5081/15-ц (провадження №61-31453 св 18).

Отже, позивачем у позовній заяві об`єднані вимоги, які належить розглядати в порядку різного судочинства.

Згідно з ч. 6 ст. 21 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність надання позивачем пояснень щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до ч. 1 ст. 172 КАС України з наданням відповідних доказів за наявності.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання: документа про сплату (доплату) судового збору на суму 3977,21 грн. та пояснень щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до ч. 1 ст. 172 КАС України з наданням відповідних доказів за наявності та в іншому випадку визначитись з позовними вимогами, які залишаться на розгляді в рамках справи і надати відповідну позовну заяву для суду та відповідача.

Керуючись ч. 13 ст. 171, ст. 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київській області про визнання протиправним наказу, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення грошових коштів, - залишити без руху.

Надати позивачу термін протягом п`яти днів, починаючи з наступного дня після отримання цієї ухвали, впродовж якого позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду: документа про сплату (доплату) судового збору на суму 3977,21 грн. та пояснень щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до ч. 1 ст. 172 КАС України з наданням відповідних доказів за наявності та в іншому випадку визначитись з позовними вимогами, які залишаться на розгляді в рамках справи і надати відповідну позовну заяву для суду та відповідача.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду (ч. 15 ст. 171 КАС України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається за наступною сторінкою в мережі Інтернет: http://adm.dn.court.gov.ua.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Т.В.Загацька