Справа № 260/3383/24
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

02 квітня 2025 року

м. Київ

справа №260/3383/24

адміністративне провадження №К/990/12760/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А., суддів: Кравчука В.М., Стародуба О.П.

перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29.08.2024 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 у справі №260/3383/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) про визнання протиправним та скасування індивідуального акту,

у с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» (далі - ТОВ «Закарпатгаз Збут») звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просить:

1) визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.11.2023 №2126 «Про застосування санкцій до ТОВ «Закарпатгаз Збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу»;

2) визнати протиправним та скасувати розпорядження від 14.11.2023 № 311-р «Про усунення порушень ТОВ «Закарпатгаз Збут».

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 29.08.2024, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025, у задоволенні позову відмовлено.

Від позивача до Верховного Суду надійшла касаційна скарга, в якій він просить суд скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29.08.2024 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Дослідивши зміст касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що у касаційну скаргу слід залишити без руху з огляду на таке.

Приписами пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України передбачено, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Цей принцип конкретизований у положеннях частини першої статті 13 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) й частини першої статті 328 КАС України, згідно з якими учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їхнього перегляду в апеляційному порядку, можуть реалізувати право на їхнє оскарження у касаційному порядку тільки у визначених законом випадках.

Згідно з частиною 1 статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За приписами пунктів 1-4 частини 4 статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається, зокрема, підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У касаційній скарзі позивач в якості підстави для касаційного оскарження зазначає пункт 3 частини 4 статті 328 КАС України, мотивуючи це тим, що судами першої та апеляційної інстанції неправильно застосовано у спірних правовідносинах положення норм абзацу 1 пункту 3.5 глави 3, підпунктів 3.7, 3.8., 3.10 глави 3 Мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів природного газу та порядок надання компенсації споживачам за їх недотримання, затверджених постановою НКРЕКП від 21.09.2017 № 1156, абзацу 4 пункту 24 розділу ІІІ та пункту 11 розділу V Правил постачання природного газу, затверджені постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2496. Внаслідок неправильного тлумачення вищевказаних правових норм суди першої та апеляційної інстанції дійшли необґрунтованих висновків про правомірність оскаржуваного Розпорядження НКРЕКП та наявність зобов`язання Товариства нарахувати компенсацію побутовим споживачам.

Між тим таке посилання на підстави касаційного оскарження підлягає уточненню.

Оскарження судових рішень з підстав, передбачених пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а і визначення норми (норм) права, що потребує висновку, підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, т.і.).

Верховний Суд зауважує, що посилаючись на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та стверджуючи про відсутність правового висновку Верховного Суду, скаржник не конкретизує, який, на його думку, правовий висновок повинен бути висловлений у цій справі та який, одночасно, відсутній у рішеннях Верховного Суду та як відповідні норми права необхідно застосовувати, на думку, скаржника.

Беручи до уваги викладене, скаржник має чітко зазначити підстави для касаційного оскарження судових рішень відповідно до приписів частини четвертої статті 328 КАС України.

Також Суд звертає увагу на те, що до касаційної скарги не додано документа про сплату судового збору.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до приписів пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом оскарження у цій справі є постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.11.2023 №2126, якою накладено штраф на позивача у розмірі 172 363,00 грн та розпорядження відповідача від 14.11.2023 № 311-р, відтак за звернення до суду першої інстанції мало бути сплачено судовий збір за одну майнову вимогу і одну немайнову вимогу у розмірі 5613,45 грн.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подання цієї касаційної скарги позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 8981,52 грн. (5613,45х200%х0,8)

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача - 899998

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Призначення платежу - *;101;22030102 (код класифікації доходів) ___________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною 2 статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Передбачений зазначеною статтею строк на касаційне оскарження заявник пропустив, оскільки оскаржене судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалене 21.01.2025, повний текст постанови складено та підписано 17.02.2025. У касаційній скарзі зазначено, що позивач отримав вказану постанову через підсистему «Електронний Суд» 19.02.2025, а до Верховного Суду звернувся через підсистему «Електронний Суд» 25.03.2025. Пропуск строку скаржник мотивує тим, що ТОВ «Закарпатгаз збут» не мало можливості підготувати та подати до Суду касаційну скаргу ні у строк, встановлений частиною 1 статті 329 КАС України (до 19.03.2025), ні у срок, встановлений частиною 2 статті 329 КАС України (до 21.03.2025), оскільки єдиний уповноважений представник Товариства - адвокат Горбатова А.А. з 18.03.2025 по 24.03.2025 перебувала на лікарняному. Інших уповноважених представників у Товариства немає.

Колегія суддів зазначає, що вказані посилання не можуть бути поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження, виходячи з того, що позивачем не додано доказів того, що тільки адвокат Горбатова А.А. може бути представником ТОВ «Закарпатгаз збут».

Також неухильне виконання обов`язків суб`єкта господарювання, передбачених процесуальним законодавством, не повинно ставитись в залежність від організації належного виконання працівниками своїх обов`язків, оскільки цей процес належить до сфери управлінської діяльності керівника юридичної особи, який, крім іншого, уповноважений визначати необхідну кількість осіб, які мають право представництва інтересів цієї юридичної особи, зокрема, у судах України.

Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою зумовлена, насамперед, тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип юридичної визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення тільки з метою повторного слухання справи та ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.

Колегія суддів підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.

Втім обставини, якими скаржник обґрунтовує поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, не дають підстав для того, щоб вважати їх об`єктивними та непереборними.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути виявлені недоліки, шляхом надання до суду належним чином оформленого документу про сплату судового збору, уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень, інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження.

Керуючись приписами статей 169, 328, 329, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в:

1. Визнати неповажними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» на касаційне оскарження рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29.08.2024 і постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 у справі №260/3383/24.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29.08.2024 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 у справі №260/3383/24 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб