Справа № 380/21703/24
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2025 рокусправа №380/21703/24
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Кухар Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» до Львівської митниці про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,-

в с т а н о в и в:

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» (79052, м. Львів, вул. Широка, буд. 82, кв. 52; ) з позовом до Львівської митниці Державної митної служби України (79000, м. Львів, вул. Костюшка,1 ) в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» Львівської митниці Державної митної служби України №UA209150/2024/000051;

- визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» Львівської митниці Державної митної служби України №UA209150/2024/000050;

- визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості № UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» Львівської митниці Державної митної служби України №UA209150/2024/000056;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» судовий збір у розмірі 12112,00 грн. (дванадцять тисяч сто дванадцять гривень), судові витрати пов`язані з оплатою послуг перекладача при підготовці справи до судового розгляду у розмірі 2700,00 грн. (дві тисячі сімсот гривень) та 12000,00 грн. (дванадцять тисяч гривень) оплати послуг за надання правової допомоги за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної митної служби України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при митному оформленні товарів, які ввозились на митну територію України, ним було визначено їх митну вартість за основним методом - ціною договору (контракту). Цей показник заявлено у митній декларації. На підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем було надано митному органу документи, що відповідають переліку, визначеному у частині 2 статті 53 Митного кодексу України. Вказані документи чітко ідентифікують оцінюваний товар та містять достовірні дані про числові показники складових митної вартості. Відтак, відсутні підстави для коригування митної вартості коригування митної вартості

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Кухар Н.А.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків позовної заяви, шляхом сплати судового збору.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою про відкриття провадження запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, а також роз`яснено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Представник відповідача подала відзив на позовну заяву (вх. №89931 від 05.12.2024 року) в якому просила у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне.

I. Рішення про коригування митної вартості №UA20900/2024/000201/2 від 22.04.2024 року (митна декларація, за якою відмовлено у митному оформленні від 19.04.2024 №24UA82U6), виносилось на товари:

1. Смуги з пористого пінополіуретану, у рулонах: ущільнювач поліуретановий UP1,пористий, гнучкий, без малюнка, без спеціально нанесеного рельєфу,зображення, тиснення та полірування -відсутнє. Використовується для ущільнення дверей, до ущільнення блях,упаковки, будівництва. За ціною 1,2751 дол. США за кг., на умовах поставки CPT Буськ.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

Відповідно до Інкотермс умови поставки CPT (CarriagePaidTo) фрахт/ перевезення оплачено до (назва місця призначення) - поставка відбулася в момент, коли продавець доставив товар названому перевізникові або іншій особі в узгодженому сторонами місці. Продавець оплачує перевезення товару до названого пункту призначення.

В даному випадку умовами поставки є СРТ (м. Львів - Буськ), а відповідно сторонами погоджено, що товар повинен бути доставлений до м. Львів/Буськ, з чого випливає, що перевезення до цього пункту призначення повинно б оплачуватися Продавцем. Однак, перевезення від кордону до м. Львів/Буськ, згідно контрактом оплачує Покупець, що свідчить про недотримання умов поставки, які визначені Інкотермс.

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, № №FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у фірмипредставника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. Z.o.o. окремого дилерського/ дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином, митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості.

Сума донарахованих митних платежів по оскаржуваному рішенню про коригування митної вартості 23 431,37 грн.

II. Рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року (митна декларація, за якою відмовлено у митному оформленні від 19.04.2024 №24UA77U7), виносилось на товари:

1. Смуги з пористого пінополіуретану, у рулонах: ущільнювач поліуретановий UP1,пористий, гнучкий, без малюнка, без спеціально нанесеного рельєфу,зображення, тиснення та полірування -відсутнє. Використовується для ущільнення дверей, до ущільнення блях,упаковки, будівництва. За ціною 1,2751 дол. США за кг., на умовах поставки CPT Буськ.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

Відповідно до Інкотермс умови поставки CPT (CarriagePaidTo) фрахт/ перевезення оплачено до (назва місця призначення) - поставка відбулася в момент, коли продавець доставив товар названому перевізникові або іншій особі в узгодженому сторонами місці. Продавець оплачує перевезення товару до названого пункту призначення.

В даному випадку умовами поставки є СРТ (м. Львів-Буськ), а відповідно сторонами погоджено, що товар повинен бути доставлений до м. Львів/Буськ, з чого випливає, що перевезення до цього пункту призначення повинно б оплачуватися Продавцем. Однак, перевезення від кордону до м. Львів/Буськ, згідно контрактом оплачує Покупець, що свідчить про недотримання умов поставки, які визначені Інкотермс.

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, № №FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у фірмипредставника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z o.o. окремого дилерського/ дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином, митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості.

Сума донарахованих митних платежів по оскаржуваному рішенню про коригування митної вартості 22 026,57 грн.

III. Рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року (митна декларація, за якою відмовлено у митному оформленні від 01.05.2024 №24UA84U1), виносилось на товари:

1. Смуги з пористого пінополіуретану, у рулонах: ущільнювач поліуретановий UP1,пористий, гнучкий, без малюнка, без спеціально нанесеного рельєфу,зображення, тиснення та полірування -відсутнє. Використовується для ущільнення дверей, до ущільнення блях,упаковки, будівництва. За ціною 1,2865 дол. США за кг., на умовах поставки CPT Буськ.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

Відповідно до Інкотермс умови поставки CPT (CarriagePaidTo) фрахт/ перевезення оплачено до (назва місця призначення) - поставка відбулася в момент, коли продавець доставив товар названому перевізникові або іншій особі в узгодженому сторонами місці. Продавець оплачує перевезення товару до названого пункту призначення.

В даному випадку умовами поставки є СРТ (м. Львів - Буськ), а відповідно сторонами погоджено, що товар повинен бути доставлений до м.Львів/Буськ, з чого випливає, що перевезення до цього пункту призначення повинно б оплачуватися Продавцем. Однак, перевезення від кордону до м. Львів/Буськ, згідно контрактом оплачує Покупець, що свідчить про недотримання умов поставки, які визначені Інкотермс.

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, № №FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у фірмипредставника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z o.o. окремого дилерського/ дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18945/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином, митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості.

Сума донарахованих митних платежів по оскаржуваному рішенню про коригування митної вартості 23 069,23 грн.

За результатами опрацювання поданих разом із митною декларацією документів встановлено, що документи, подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості не містили всіх відомостей, що підтверджували числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку з чим у митного органу виникли обґрунтовані сумніви у правильності визначеної декларантом митної вартості, про що зазначено безпосередньо і в рішенні про коригування митної вартості.

Щодо оскарження картки відмови.

Відповідно до ст. 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.

Отже, картка відмови лише містить інформацію про причини відмови та роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує здійснення митного оформлення, не є за своєю природою рішенням контролюючого органу та не породжує жодних правових наслідків.

Щодо стягнення витрат на переклад документів у розмірі 2700,00 грн.

У ході судового розгляду цієї справи питання щодо залучення перекладача судом не вирішувалося, а тому витрати на переклад документів без залучення перекладача не можуть вважатися витратами, пов`язаними з розглядом справи.

Таким чином, витрати на переклад документів без залучення перекладача судом не можуть вважатися витратами, пов`язаними з розглядом справи, а відтак і не підлягають розподілу.

Щодо зменшення витрат за надану професійну правничу допомогу

В позовній заяві зазначено, що попередній розрахунок витрат на правову допомогу становить 12 000 гривень. Вартість значно завищено та неспівмірною із фактично наданим обсягом робіт.

Позивачем не надано до суду ні договору про надання правової допомоги, ні документів, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку, ні детального опису виконаних робіт із зазначенням часу, витраченого на їх виконання.

Розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

З огляду на зазначене, безпідставним є стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 12 000 грн., оскільки зазначена сума витрат, понесених позивачем на оплату зазначених послуг є необґрунтованою, значно завищеною та такою, яка не відповідає критеріям співмірності.

Частиною 1 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року.

В обґрунтування прийнятого рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року відповідач зазначив наступне.

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі - Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі - продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;-

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/202

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відлов 2-е до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичний осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність фірми-представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях. (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином, митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана:"Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України Вам необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару:- якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - Інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджую -: вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат,- якщо здійснювалося страхування, - страх» документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Відповідно до ч. З статті 53 Митного кодексу України, надати (за наявності) такі додаткові документи: - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформації біржових організацій про вартість товару або сировини. Додатково декларантом надіслано видаткові та податкові накладні щодо продажу в Україні. У додатково наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначені у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, що є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, митниця прийняла рішення про відмову в митному оформленні за заявленою митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2= (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта Інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товар» методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовне метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД №110110/2024/001159 від 21.02.2024 - де митна вартість такого товару становить 1,75 дол. США за кг. Коригування на умови поставок, розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року.

В обґрунтування прийнятого рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року відповідач зазначив наступне.

За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі - Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі - продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у фірми-представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався;

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом; - експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином, митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана:"Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України Вам необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару:- якщо рахунок сплачено,- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат,- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Відповідно до ч. З статті 53 Митного кодексу України, надати (за наявності) такі додаткові документи : - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини". Додатково декларантом надіслано: - видаткові та податкові накладні щодо продажу в Україні;- акт звірки взаєморозрахунків за контрактом за період 15.03.2024-19.04.2024.У додатково наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, що є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, митниця прийняла рішення про відмову в митному оформленні за заявленою митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про Ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД №110110/2024/001159 від 21.02.2024-де митна вартість такого товару становить 1,75 дол. США за кг. Коригування на умови поставки, розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року.

В обґрунтування прийнятого рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року відповідач зазначив наступне.

За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі - Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із наявністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, № FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в транспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно поданої CMR, є ПП Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не надавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18945/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуютьсярішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Таким чином ,митницею виявлено розбіжності та відсутність належних документів, що підтверджують всі складові митної вартості. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана:"Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України Вам необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару:- якщо рахунок сплачено,- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунки-фактури про --я транспортно-експедиційних послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Відповідно до ч. 3 статті 53 Митного кодексу України, надати (за наявності) такі додаткові документи: - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни явлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація цих організацій про вартість товару або сировини". Додатково декларантом надіслано Цінник на 2024 рік від 30.12.2023, згідно якого зазначено, і є актуальними до 31.01.2024 року, отже не можна брати до уваги даної партії товару, решта наданих документів продубльовано з уже них. У додатково наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Зважаючи на викладене, відповідно до г п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, що є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, митниця прийняла рішення про відмову в митному оформленні за заявленою митною вартістю, проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а Б МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано с 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості вала МД №110110/2024/001159 від 21.02.2024 - де митна вартість такого товару становить 1,75 дол. США за кг. Коригування на умови поставки, розмір партії товару та комерційні рівні не здійснено.

Не погоджуючись із коригуванням митної вартості товару, позивач звернувся до суду з метою захисту свого порушеного права, шляхом скасування оскаржуваних рішень.

При вирішенні даного спору суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані: Конституцією України від 28 червня 1996 року №254к/96-ВР, Митним кодексом України від 13 березня 2012 року №4495-VI, Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №631 (далі - Порядок №631), Міжнародною конвенцією про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15 лютого 2011 року №3018-VI (далі - Конвенція).

Відповідно до ст. 8 Конституції України, Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 22 Конституції України, права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними. Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст. 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщується через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно ст.52 МК України з`явлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

Декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.

Декларація митної вартості не подається, у тому числі у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, у разі декларування партій товарів, митна вартість яких не перевищує 5000 євро.

У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

З`явлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом з`явлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

Відповідно до ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до ч.2 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до ч.3 ст.54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до статті 55 Митного кодексу України письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів митний орган розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.

Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.

Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) па основі додавання вартості (обчислена вартість); і) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться па митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції").

За приписами частин першої, другої статті 64 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися па раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним ч.2 ст.53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою умовою, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає контролюючому органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх передбачених ст.53 МК України документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації про митну вартість товару.

Отже, підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товару, серед іншого, може слугувати: заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість товарів, у тому числі помилкове визначення митної вартості товарів, помилкове проведення декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч.2-4 ст.53 МК України; відсутність у поданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

При цьому, у разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, митний орган може витребувати додаткові документи.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

Суд встановив, що у п. 33 рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року у якому мають бути викладені обставини прийняття рішення, зазначено наступне:

- У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27, вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі - продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у фірми-представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. Z.о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався;

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Щодо посилань відповідача на те, що висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244 не стосується оцінюваної партії товару, суд звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі №810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Відповідна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 02.06.2022 у справі № 460/2674/20.

Щодо твердження відповідача про те, що у п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 №2017/06/27, вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки, суд зазначає наступне.

Умови поставки CPT згідно з Incoterms 2010 передбачають, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до узгодженого пункту в названому місці призначення звичайним маршрутом і в звичайно прийнятий спосіб. Якщо такого пункту не узгоджено або не визначено практикою поставок, продавець може вибрати пункт у межах названого місця призначення, який найбільш задовольняє його цілям.

Продавець зобов`язаний здійснити поставку шляхом надання товару перевізнику, з яким укладено договір перевезення, а за наявності декількох перевізників першому з них, для транспортування товару до узгодженого пункту в межах названого місця у встановлену дату чи в межах узгодженого періоду.

Продавець також зобов`язаний нести всі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки, а також сплатити ціну фрахту та всі інші витрати, включаючи витрати щодо завантаження товару та будь-які платежі за розвантаження його в місці призначення, покладені на продавця відповідно до договору перевезення.

В обов`язки продавця також включена сплата витрат щодо експортних митних процедур, а також усіх мит, податків та інших зборів, що підлягають сплаті при експорті товару та які потребуються для його транзитного перевезення через будь-яку країну у випадках, коли вони відповідно до договору перевезення покладаються на продавця.

При цьому, умови поставки CPT Буськ, Україна (Incoterms 2010) не передбачають зобов`язань покупця щодо транспортування.

Отже, за умовами поставки CPT м. Буськ, Україна (Incoterms 2010) саме на продавця, а не на позивача покладались обов`язки щодо сплати й забезпечення транспортування товару до м. Буськ, Україна, митного очищення товару позивача та витрат, пов`язаних із навантаженням, вивантаженням та обробкою товару при його транспортуванні до м. Буська, Україна. Тому, вартість транспортування, перевантаження, транзитного перевезення товару включено до його договірної ціни, що виключає обов`язок позивача надавати підтвердження розміру таких витрат та свідчить про необґрунтованість висновків відповідача у цій частині.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 27.07.2018 по справі №809/1174/17, у рішенні про коригування заявленої митної вартості митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Так, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім визначення джерела інформації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Щодо твердження відповідача про те, що надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків, суд зазначає наступне.

Відсутність в поданих декларантом документах відомостей щодо оплати не підтверджує неможливість визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості. Дана обставина сама по собі не є доказом, що обґрунтовує митну вартість товару. Тобто, стан взаєморозрахунків між контрагентами не впливає на визначення митної вартості товару.

Як стверджує відповідач в оскаржуваному рішенні, в поданих до митного оформлення документах відсутня будь-яка інформація щодо виробника товару та торгової марки СРМ, суд зазначає, що відповідні відомості містяться у документах, зазначених у графі 44 МД №24UA82U7

Щодо твердження відповідача про те, що декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів, суд вважає таке помилковим з огляду на наступне.

Рахунок-проформа (проформа-інвойс) являє собою комерційний документ, який містить відомості про кількість, ціну та вартість товару. Проформа-інвойс (proforma invoice) є попереднім рахунком, який надається для сплати за товар постачальником.

У проформі-інвойсі дані є проміжними, тобто зміни можуть стосуватися як суми, так і деяких артикулів чи моделей певних товарів.

Інвойс - документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставлені покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага ті інші), умови поставки і відомості про відправника та одержувача. Виписка інвойсу свідчить про те, що (крім випадків, коли постачання здійснюється по передоплаті) у покупця з`являється обов`язок оплати товару відповідно до зазначених умов, а також про те, що товар відвантажено відповідно до умов поставки.

Тобто, правова природа вказаних документів є такою, що згідно до звичаїв ділового обороту, передоплата найчастіше здійснюється згідно проформи-інвойсу , при цьому остаточний розрахунок - після видання інвойсу остаточного, коли є зрозумілим, скільки точно та який товар було відвантажено покупцеві.

Що твердження відповідача, що подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом, суд зазначає наступне.

Частина 2 статті 53 Митного кодексу України містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відтак, подання рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не може бути окремою підставою для відмови в митному оформленні товару.

Стосовно документального підтвердження господарських відносин між ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. Z.о.о. є питанням, що стосується сторін договору. Втручання митного органу у приватно - правові відносини сторін договору є виходом за межі повноважень митного органу.

Що твердження відповідача, що експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд", суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

За змістом частини дванадцятої статті 58 Митного кодексу України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Згідно з частинами тринадцятою - п`ятнадцятою статті 58 Митного кодексу України за наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце. У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів. Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

В той же час відповідачем не обґрунтовано як вплинуло на заявлену декларантом митну вартість пов`язаність засновника та керівника ПП "Укртекстрейдинг" та засновника ТОВ "Козак Буд".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що доводи про пов`язаність ТОВ "Козак Буд" та експедитора ПП "Укртекстрейдинг" за наведених мотивів є помилковими.

Доводи, які зазначені відповідачем у рішенні про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Суд встановив, що у п. 33 рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року у якому мають бути викладені обставини прийняття рішення, зазначено наступне:

- У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі - Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі - продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із відсутністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, №(нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на інвойси №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/202

- надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в товаротранспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відлов 2-е до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичний осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність фірми-представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не подавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях. (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Щодо посилань відповідача на те, що висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244 не стосується оцінюваної партії товару, суд звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі №810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Відповідна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 02.06.2022 у справі № 460/2674/20.

Щодо твердження відповідача про те, що у п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 №2017/06/27, вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки, суд зазначає наступне.

Умови поставки CPT згідно з Incoterms 2010 передбачають, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до узгодженого пункту в названому місці призначення звичайним маршрутом і в звичайно прийнятий спосіб. Якщо такого пункту не узгоджено або не визначено практикою поставок, продавець може вибрати пункт у межах названого місця призначення, який найбільш задовольняє його цілям.

Продавець зобов`язаний здійснити поставку шляхом надання товару перевізнику, з яким укладено договір перевезення, а за наявності декількох перевізників першому з них, для транспортування товару до узгодженого пункту в межах названого місця у встановлену дату чи в межах узгодженого періоду.

Продавець також зобов`язаний нести всі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки, а також сплатити ціну фрахту та всі інші витрати, включаючи витрати щодо завантаження товару та будь-які платежі за розвантаження його в місці призначення, покладені на продавця відповідно до договору перевезення.

В обов`язки продавця також включена сплата витрат щодо експортних митних процедур, а також усіх мит, податків та інших зборів, що підлягають сплаті при експорті товару та які потребуються для його транзитного перевезення через будь-яку країну у випадках, коли вони відповідно до договору перевезення покладаються на продавця.

При цьому, умови поставки CPT Буськ, Україна (Incoterms 2010) не передбачають зобов`язань покупця щодо транспортування.

Отже, за умовами поставки CPT м. Буськ, Україна (Incoterms 2010) саме на продавця, а не на позивача покладались обов`язки щодо сплати й забезпечення транспортування товару до м. Буськ, Україна, митного очищення товару позивача та витрат, пов`язаних із навантаженням, вивантаженням та обробкою товару при його транспортуванні до м. Буська, Україна. Тому, вартість транспортування, перевантаження, транзитного перевезення товару включено до його договірної ціни, що виключає обов`язок позивача надавати підтвердження розміру таких витрат та свідчить про необґрунтованість висновків відповідача у цій частині.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 27.07.2018 по справі №809/1174/17, у рішенні про коригування заявленої митної вартості митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Так, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім визначення джерела інформації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Щодо твердження відповідача про те, що надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків, суд зазначає наступне.

Відсутність в поданих декларантом документах відомостей щодо оплати не підтверджує неможливість визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості. Дана обставина сама по собі не є доказом, що обґрунтовує митну вартість товару. Тобто, стан взаєморозрахунків між контрагентами не впливає на визначення митної вартості товару.

Як стверджує відповідач в оскаржуваному рішенні, в поданих до митного оформлення документах відсутня будь-яка інформація щодо виробника товару та торгової марки СРМ, суд зазначає, що відповідні відомості містяться у документах, зазначених у графі 44 МД №24UA77U7.

Щодо твердження відповідача про те, що декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, №FPF/1/2023 WFPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів, суд вважає таке помилковим з огляду на наступне.

Рахунок-проформа (проформа-інвойс) являє собою комерційний документ, який містить відомості про кількість, ціну та вартість товару. Проформа-інвойс (proforma invoice) є попереднім рахунком, який надається для сплати за товар постачальником.

У проформі-інвойсі дані є проміжними, тобто зміни можуть стосуватися як суми, так і деяких артикулів чи моделей певних товарів.

Інвойс - документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставлені покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага ті інші), умови поставки і відомості про відправника та одержувача. Виписка інвойсу свідчить про те, що (крім випадків, коли постачання здійснюється по передоплаті) у покупця з`являється обов`язок оплати товару відповідно до зазначених умов, а також про те, що товар відвантажено відповідно до умов поставки.

Тобто, правова природа вказаних документів є такою, що згідно до звичаїв ділового обороту, передоплата найчастіше здійснюється згідно проформи-інвойсу , при цьому остаточний розрахунок - після видання інвойсу остаточного, коли є зрозумілим, скільки точно та який товар було відвантажено покупцеві.

Що твердження відповідача, що подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом, суд зазначає наступне.

Частина 2 статті 53 Митного кодексу України містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відтак, подання рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не може бути окремою підставою для відмови в митному оформленні товару.

Стосовно документального підтвердження господарських відносин між ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. Z.о.о. є питанням, що стосується сторін договору. Втручання митного органу у приватно - правові відносини сторін договору є виходом за межі повноважень митного органу.

Що твердження відповідача, що експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд", суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

За змістом частини дванадцятої статті 58 Митного кодексу України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Згідно з частинами тринадцятою - п`ятнадцятою статті 58 Митного кодексу України за наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце. У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів. Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

В той же час відповідачем не обґрунтовано як вплинуло на заявлену декларантом митну вартість пов`язаність засновника та керівника ПП "Укртекстрейдинг" та засновника ТОВ "Козак Буд".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що доводи про пов`язаність ТОВ "Козак Буд" та експедитора ПП "Укртекстрейдинг" за наведених мотивів є помилковими.

В обґрунтування прийнятого рішення про коригування митної вартості №UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року відповідач зазначив наступне.

За результатами встановлено наступне:

-У п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 № 2017/06/27 (далі - Контракт), вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки;

- відповідно до графи 44 МД контракт зазначено декларантом під кодом 4104, що відповідає зовнішньоекономічному контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів. Однак, зазначене не підтверджується поданими до митного оформлення документами у зв`язку із наявністю в них будь-якої інформації щодо виробника товару та торгової марки СРМ;

- Платіжні доручення від 01.08.2023 №1 від 04.08.2023 №2, нерозбірливо) від 01.02.2023, від 04.08.2023 №2300804/002264250, від 30.01.2024 №4830953, від 27.10.2023 №54629815 містять посилання на №№FPF/30/2023, FPF/5/2023, №№FPF/1/2024, FPF/39/2023. Декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, № FPF/1/2024, №FPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів;

- надані звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків;

- пунктом 6.1 Контракту визначено, що платежі за товари повинні сплачуватися на підставі доручення Покупця на користь Експедитора, зазначеного в транспортних документах. Тобто документ передбачає участь в оплаті третіх осіб на підставі доручення Покупця. А експедитором, відповідно поданої CMR, є ПП Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд";

- Умови пунктів 1.4 та 2.2 дають підстави вважати про наявність у представника ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. z о.о. окремого дилерського/дистриб`юторського договору, який до митного оформлення не надавався.

- подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18945/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуютьсярішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом;

- експертний висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244. У висновку експерт проводить пошук інформації по вартості товару на ринку Польщі та проводить розрахунок вартості товару по наявних пропозиціях (таблиця №3). Однак, як випливає із тексту вказаних оголошень, вони стосуються іншого товару (поролон оббивочний меблевий).

Щодо посилань відповідача на те, що висновок Львівської ТПП від 13.03.2024 №19-09/244 не стосується оцінюваної партії товару, суд звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі №810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Відповідна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 02.06.2022 у справі № 460/2674/20.

Щодо твердження відповідача про те, що у п. 1.1. Контракту від 29.01.2018 №2017/06/27, вказано, що товар постачається на умовах СРТ - Буськ. Проте, далі в цьому ж пункті вказано, що всі затрати і оплати транспорту по "український" бік кордону сплачує Покупець, що не відповідає заявленим умовам поставки, суд зазначає наступне.

Умови поставки CPT згідно з Incoterms 2010 передбачають, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до узгодженого пункту в названому місці призначення звичайним маршрутом і в звичайно прийнятий спосіб. Якщо такого пункту не узгоджено або не визначено практикою поставок, продавець може вибрати пункт у межах названого місця призначення, який найбільш задовольняє його цілям.

Продавець зобов`язаний здійснити поставку шляхом надання товару перевізнику, з яким укладено договір перевезення, а за наявності декількох перевізників першому з них, для транспортування товару до узгодженого пункту в межах названого місця у встановлену дату чи в межах узгодженого періоду.

Продавець також зобов`язаний нести всі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки, а також сплатити ціну фрахту та всі інші витрати, включаючи витрати щодо завантаження товару та будь-які платежі за розвантаження його в місці призначення, покладені на продавця відповідно до договору перевезення.

В обов`язки продавця також включена сплата витрат щодо експортних митних процедур, а також усіх мит, податків та інших зборів, що підлягають сплаті при експорті товару та які потребуються для його транзитного перевезення через будь-яку країну у випадках, коли вони відповідно до договору перевезення покладаються на продавця.

При цьому, умови поставки CPT Буськ, Україна (Incoterms 2010) не передбачають зобов`язань покупця щодо транспортування.

Отже, за умовами поставки CPT м. Буськ, Україна (Incoterms 2010) саме на продавця, а не на позивача покладались обов`язки щодо сплати й забезпечення транспортування товару до м. Буськ, Україна, митного очищення товару позивача та витрат, пов`язаних із навантаженням, вивантаженням та обробкою товару при його транспортуванні до м. Буська, Україна. Тому, вартість транспортування, перевантаження, транзитного перевезення товару включено до його договірної ціни, що виключає обов`язок позивача надавати підтвердження розміру таких витрат та свідчить про необґрунтованість висновків відповідача у цій частині.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 27.07.2018 по справі №809/1174/17, у рішенні про коригування заявленої митної вартості митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Так, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім визначення джерела інформації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Щодо твердження відповідача про те, що надані акти звірки взаєморозрахунків за контрактом надано за окремі періоди, що не дозволяє перевірити загальний стан розрахунків, суд зазначає наступне.

Відсутність в поданих декларантом документах відомостей щодо оплати не підтверджує неможливість визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості. Дана обставина сама по собі не є доказом, що обґрунтовує митну вартість товару. Тобто, стан взаєморозрахунків між контрагентами не впливає на визначення митної вартості товару.

Як стверджує відповідач в оскаржуваному рішенні, в поданих до митного оформлення документах відсутня будь-яка інформація щодо виробника товару та торгової марки СРМ, суд зазначає, що відповідні відомості містяться у документах, зазначених у графі 44 МД №24UA84U7.

Щодо твердження відповідача про те, що декларантом надано проформи інвойс з номерами №FPF/30/2023, № FPF/1/2023 WFPF/39/2023 та №FPF/5/2023, однак вони не містять жодних відомостей, що дозволили б їх ідентифікувати із конкретною партією товарів, суд вважає таке помилковим з огляду на наступне.

Рахунок-проформа (проформа-інвойс) являє собою комерційний документ, який містить відомості про кількість, ціну та вартість товару. Проформа-інвойс (proforma invoice) є попереднім рахунком, який надається для сплати за товар постачальником.

У проформі-інвойсі дані є проміжними, тобто зміни можуть стосуватися як суми, так і деяких артикулів чи моделей певних товарів.

Інвойс - документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставлені покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага ті інші), умови поставки і відомості про відправника та одержувача. Виписка інвойсу свідчить про те, що (крім випадків, коли постачання здійснюється по передоплаті) у покупця з`являється обов`язок оплати товару відповідно до зазначених умов, а також про те, що товар відвантажено відповідно до умов поставки.

Тобто, правова природа вказаних документів є такою, що згідно до звичаїв ділового обороту, передоплата найчастіше здійснюється згідно проформи-інвойсу , при цьому остаточний розрахунок - після видання інвойсу остаточного, коли є зрозумілим, скільки точно та який товар було відвантажено покупцеві.

Що твердження відповідача, що подане рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не стосується імпортованої партії товару та стосуються рішень про коригування митної вартості винесених іншим митним органом, суд зазначає наступне.

Частина 2 статті 53 Митного кодексу України містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відтак, подання рішення Львівського окружного адміністративного суду №380/18791/22 не може бути окремою підставою для відмови в митному оформленні товару.

Стосовно документального підтвердження господарських відносин між ТОВ "Козак Буд" та PCM Sp. Z.о.о. є питанням, що стосується сторін договору. Втручання митного органу у приватно - правові відносини сторін договору є виходом за межі повноважень митного органу.

Що твердження відповідача, що експедитором, відповідно до поданої CMR, є ПП "Укртекстрейдинг", засновником та керівником якого, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є також засновником ТОВ "Козак Буд", суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

За змістом частини дванадцятої статті 58 Митного кодексу України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Згідно з частинами тринадцятою - п`ятнадцятою статті 58 Митного кодексу України за наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце. У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів. Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

В той же час відповідачем не обґрунтовано як вплинуло на заявлену декларантом митну вартість пов`язаність засновника та керівника ПП "Укртекстрейдинг" та засновника ТОВ "Козак Буд".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що доводи про пов`язаність ТОВ "Козак Буд" та експедитора ПП "Укртекстрейдинг" за наведених мотивів є помилковими.

Доводи, які зазначені відповідачем у рішенні про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду митний орган не надав доказів того, що документи, подані позивачем, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. У поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивач надав всі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові.

Натомість, контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, тобто не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню, відмінного від основного методу.

Поряд з цим, як вже було зазначено вище, відповідно до статті 55 МК України, відповідач має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом, за відповідних умов, зокрема, якщо ним у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Інші доводи відповідача висновків суду не спростовують.

Отже, суд дійшов висновку, що, прийнявши рішення про коригування митної вартості, відповідач діяв неправомірно, оскільки митна вартість є базою для визначення розміру належних до сплати позивачем митних платежів: мита та податку на додану вартість, наслідком коригування митної вартості товарів є збільшення розміру цих платежів.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваних рішень Львівської митниці про коригування митної вартості №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року, № UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року та № UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року та необхідність їх скасування.

Суд зазначає, що картка відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення не має самостійних юридичних підстав прийняття, а є документом, який приймається виключно у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості, а тому суд дійшов висновку щодо наявності підстав для скасування також і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209150/2024/000051; №UA209150/2024/000050 та №UA209150/2024/000056.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 09.09.2020 у справі №400/3133/18.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень не надав до суду достатні, беззаперечні докази в обґрунтування прийняття спірного рішення.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 12112,00 грн.

Отже, відповідно до положень ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в сумі 12112,00 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Позивач просить стягнути судові витрати пов`язані з оплатою послуг перекладача при підготовці справи до судового розгляду у розмірі 2700,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.138 КА України розмір витрат, пов`язаних з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою справи до розгляду, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Позивачем долучено до матеріалів справи акт виконаних робіт №1 від 01 травня 2024, акт виконаних робіт №2 від 01 травня 2024, акт виконаних робіт №3 від 01 травня 2024 та рахунок № 2024/02/01 від 01 травня 2024.

Суд зазначає, що у актах виконаних робіт зазначено: «зміст робіт - оплата за письмовий переклад з польської та англійської мов на українську, кількість -1, ціна за одиницю -900,00», що не дає суду можливості встановити переклад яких документів було здійснено, в якому об`ємі та чи дані документи мають відношення до даної справи.

Рахунок № 2024/02/01 від 01 травня 2024 долучений тричі до кожного акту виконаних робіт, доказів сплати не додано.

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Так як, позивачем не надано доказів на підтвердження здійснення витрат здійснених при підготовці справи до розгляду суд відмовляє у задоволенні такої заяви.

Позивач просить стягнути 12000,00 грн. (дванадцять тисяч гривень) оплати послуг за надання правової допомоги. На підтвердження таких послуг позивачем не долучено жодних письмових доказів, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» до Львівської митниці про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови - задоволити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2024/000201/2 від 22.04.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/000200/2 від 22.04.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/000228/2 від 01.05.2024 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209150/2024/000051.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209150/2024/000050.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209150/2024/000056.

Стягнути з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) гривень 00 коп. судового збору.

У задоволенні заяви позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу та витрат пов`язаних з оплатою послуг перекладача відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Реквізити учасників справи:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Козак-Буд» (79052, м. Львів, вул. Широка, буд. 82, кв. 52; ).

Відповідач Львівська митниця (79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1; ).

СуддяКухар Наталія Андріївна