Справа № 826/16717/15
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

01 квітня 2025 рокум. ДніпроСправа № 826/16717/15

Луганський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді - Качанка О.М., суддів: Кисіля С.В., Секірської А.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Еліт Інвест Проект» до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Еліт Інвест Проект» (далі по тексту - позивач, ПАТ «Еліт Інвест Проект») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі по тексту - відповідач, НКЦПФР), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 06 серпня 2015 року № 1232.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку прийняла рішення від 06 серпня 2015 року № 1232 «Щодо зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на будь-якій фондовій біржі». Позивач є емітентом зазначених акцій, тому вказане рішення безпосередньо впливає на його права.

Позивач вказує, що це рішення не містить жодних обґрунтувань та доказів того, що обіг акцій ПАТ «Еліт Інвест Проект» завдає шкоди інвесторам та державі. Обмеживши обіг цінних паперів, відповідач не тільки не захистив права інвестора, а навпаки, на думку позивача, їх порушив.

Зупинення чи обмеження обігу цінних паперів, перш за все, шкодить інвестору, оскільки він обмежений у здійсненні прав власності на належні йому цінні папери. Зокрема, інвестори позбавлені можливості продати належні їм цінні папери по встановленій на біржі ринковій ціні і вимушені продавати цінні папери на позабіржовому ринку по заниженій ціні.

Підхід відповідача суперечить статті 24 Закону України «Про акціонерні товариства». Так, згідно абзацу 2 частини 1 статті 24 цього закону, публічне акціонерне товариство зобов`язане пройти процедуру включення акцій до біржового списку хоча б однієї фондової біржі.

Відтак, позивач вважає протиправним зазначене рішення, оскільки зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» здійснене за відсутності правових підстав.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, у письмовому запереченні проти позову зазначив про відповідність оскаржуваного рішення вимогам законодавства, зокрема вказав на необхідність його прийняття з метою захисту інвесторів у цінні папери та держави, посилаючись на низькі фінансово-господарські показники ПАТ «Еліт Інвест Проект» та, що обсяги торгів та акцій товариства не відповідають об`єктивним показникам діяльності компанії.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2016 позовну заяву задоволено повністю.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06.07.2016 вищезгадану постанову змінено.

Постановою Верховного Суду від 02.12.2020 у даній справі касаційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку задоволено частково. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2016 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 06.07.2016 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд зазначив, серед іншого, що перевіряючи обґрунтованість оскарженого рішення, судам необхідно було перевірити, чи узгоджується воно з метою захисту держави, інвесторів, а також з`ясувати, чи були відповідачем встановлені такі факти.

Також Верховний Суд вказав, що суд першої інстанції не дослідив, а суд апеляційної інстанції безпідставно відхилив надану відповідачем аналітичну довідку щодо операцій з цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» та додані до неї матеріали на 22 аркушах, які відповідач надав на підтвердження наявності ознак маніпулювання позивачем на ринку цінних паперів, вважаючи її неналежним чином оформленою.

В свою чергу, саме такими доказами відповідач обґрунтовував наявність ознак маніпулювання позивачем на ринку цінних паперів і дослідження таких має суттєве значення для вирішення питання про правомірність прийняття відповідачем оскаржуваного рішення.

Відхиляючи в якості доказу аналітичну довідку апеляційний суд не обґрунтував у чому саме вона не відповідає вимогам статті 70 КАС України щодо належності та допустимості доказів, чи містить вона інформацію щодо предмета доказування у цій справі, чи отримана вона з дотриманням порядку, встановленого законом та чи може вона підтверджувати обставини справи, яка розглядається.

При цьому, сама собою відсутність дати складання аналітичної довідки та її не завірення не може свідчити про її неналежність та недопустимість як доказу, оскільки викладені у ній факти ґрунтуються на доданих до неї на 22 аркушах матеріалах, які також судами не було досліджено.

Крім того, у разі наявності у суду сумнівів щодо належності наданих сторонами доказів, суд не позбавлений можливості запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази з власної ініціативи.

Таким чином Верховний Суд дійшов висновку про передчасність висновків як суду першої, так і суду апеляційної інстанцій по суті спору у цій справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 справу № 826/16717/15 прийнято до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2022, зважаючи на висновки Верховного Суду, зобов`язано Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку надати суду належним чином засвідчені копії документів, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення № 1232 від 06.08.2015.

На виконання приписів пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» адміністративну справу № 826/16717/15 передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 06.02.2025 прийнято справу до провадження, продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, постановлено справу розглядати колегією у складі трьох суддів. Запропоновано учасникам справи надати суду письмові пояснення та/або заяву у разі зміни фактичних обставин по даній справі, вибуття, необхідності залучення або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, а також в разі врегулювання спору на даний момент.

14.02.2025 від відповідача до суду надійшли додаткові пояснення у справі, в яких зазначено, що НКЦПФР повністю підтримує свою правову позицію, яка викладена в запереченнях на адміністративний позов. Всі необхідні докази, які підтверджують правомірність винесення оскаржуваного рішення, містяться в матеріалах справи.

На теперішній час свідоцтво НКЦПФР про реєстрацію випуску даних цінних паперів № 95/2/2013 від 13.06.2013 є чинним, облігації не погашено, випуск цінних паперів не скасовано.

Оскаржуване позивачем рішення № 1232 від 06.08.2015 щодо зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на будь-якій фондовій біржі носило тимчасовий характер, було видано на термін з 07.08.2015 до 06.12.2015.

Відповідач вказує, що спірне рішення було прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», який був чинний на момент прийняття оскаржуваного рішення, з метою захисту прав та інтересів інвесторів у цінні папери та держави, на підставі аналізу інформації щодо діяльності позивача, у зв`язку з тим, що обсяги торгів та ціна на акції товариства не відповідали об`єктивним показникам його діяльності.

У вказаних поясненнях відповідачем також було заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження колегією у складі трьох суддів.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи № 826/16717/15 за правилами загального позовного провадження колегією у складі трьох суддів.

Інших заяв по суті від учасників справи до Луганського окружного адміністративного суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ПАТ «Еліт Інвест Проект» є емітентом цінних паперів, торгівля якими здійснюється на біржах.

Статутний капітал позивача складає 72 000 000,00 грн.

Відповідно до звітності емітента за 2014 рік, товариство здійснило випуск дисконтних облігацій на суму 210 000 000,00 грн, станом на кінець звітного року мало непогашені зобов`язання у розмірі 180 509 000,00 грн, відношення суми дебіторської заборгованості та фінансових інвестицій з векселями до активів 99,99%, прибуток, у порівнянні з аналогічним періодом склав 543 000,00 грн, капіталізація за результатами торгів акціями 1 362 240 000,00 грн.

06.08.2015 Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку було прийнято рішення № 1232 «Щодо зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на будь-якій фондовій біржі», яким зупинено торгівлю ПАТ «Еліт Інвест Проект» цінними паперами на будь-якій фондовій біржі на період з 07.08.2015 по 06.12.2015 з метою захисту інвесторів у цінні папери та держави на підставі пункту 16 статті 8 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів».

Вважаючи зазначене рішення неправомірним позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовані вимоги позивача та доводи відповідача, колегія суддів керується таким.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» від 30.10.1996 № 448/96-ВР (далі - Закон № 448/96-ВР, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Порядком запобігання маніпулюванню цінами під час здійснення операцій з цінними паперами на фондовій біржі, затвердженим рішенням Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 14.06.2011 № 716 (далі - Порядок № 716), Положенням про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку, затвердженим Указом Президента України від 23.11.2011 № 1063/2011 (далі - Положення № 1063/2011, у редакції, чинній на момент прийняття рішення).

У статті 1 Закону № 448/96-ВР визначено, що державне регулювання ринку цінних паперів - здійснення державою комплексних заходів щодо упорядкування, контролю, нагляду за ринком цінних паперів та їх похідних та запобігання зловживанням і порушенням у цій сфері.

Відповідно до статті 2 Закону № 448/96-ВР державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється з метою, зокрема: створення умов для ефективної мобілізації та розміщення учасниками ринку цінних паперів фінансових ресурсів з урахуванням інтересів суспільства; забезпечення рівних можливостей для доступу емітентів, інвесторів і посередників на ринок цінних паперів; гарантування прав власності на цінні папери; захисту прав учасників фондового ринку.

Згідно з положеннями статті 3 вказаного Закону державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється, зокрема, у формі регулювання випуску та обігу цінних паперів, прав та обов`язків учасників ринку цінних паперів; реєстрації випусків (емісій) цінних паперів та інформації про випуск (емісію) цінних паперів.

Державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (стаття 5 Закону № 448/96-ВР).

Статтею 7 Закону № 448/96-ВР передбачено, що основними завданнями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, зокрема є: здійснення державного регулювання та контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних на території України, а також у сфері спільного інвестування; захист прав інвесторів шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень.

Аналогічні правові норми закріплені у Положенні № 1063/2011.

Отже, Нацкомісія є органом, що здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, та органом, уповноваженим приймати рішення, спрямовані на захист інтересів держави та інвесторів.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року у справі № 826/2212/17.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до покладених на неї завдань, між іншим, встановлює наявність ознак маніпулювання на фондовому ринку (пункт 37-1 частини другої статті 7 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні»).

Маніпулюванням, у розумінні Концепції запобігання маніпулюванню ринком цінних паперів, нечесній торговій практиці і порушенню етики професійної діяльності на фондовому ринку, затвердженої рішенням Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 14.01.2013 №21, визнаються навмисні або добровільні дії, спрямовані на оману або зловживання довірою (шахрайство) у відношенні учасників ринку цінних паперів, шляхом встановлення контролю за цінами або здійснення штучного впливу на вартість цінних паперів.

За приписами пункту 1 частини першої статті 10-1 Закону № 448/96-ВР маніпулюванням цінами на фондовому ринку є: здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж фінансових інструментів, які надають або можуть надавати уявлення щодо поставки, придбання або ціни фінансового інструменту, що не відповідають дійсності, та вчиняються одноосібно або за попередньою змовою групою осіб і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності таких операцій або заявок.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 716 (у редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення) маніпулюванням цінами на фондовому ринку є: здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж цінних паперів, які надають або можуть надавати уявлення щодо поставки, придбання або ціни цінного папера, що не відповідають дійсності, та вчиняються одноосібно або за попередньою змовою групою осіб і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності таких операцій або заявок; здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж цінних паперів шляхом вчинення умисних протиправних дій, у тому числі шахрайства чи використання інсайдерської інформації; поширення інформації через засоби масової інформації, у тому числі електронні засоби масової інформації, або будь-якими іншими способами, яке призводить або може призвести до введення в оману учасників ринку щодо ціни, попиту, пропозиції або обсягів торгів цінних паперів на фондовій біржі, що не відповідають дійсності, зокрема поширення недостовірної інформації, у разі коли особа, яка поширила таку інформацію, знала або повинна була знати, що ця інформація була недостовірною; купівля або продаж цінних паперів перед закриттям торговельної сесії фондової біржі з метою введення в оману учасників ринку щодо цін, які склалися наприкінці торговельної сесії; неодноразове протягом торговельного дня укладення двома або більше учасниками торгів угод купівлі чи продажу цінних паперів у власних інтересах чи за рахунок одного і того ж клієнта, за якими кожен з учасників торгів виступає як продавець та покупець одного і того ж цінного папера за однаковою ціною в однаковій кількості або які не мають очевидного економічного сенсу або очевидної законної мети хоча б для одного з учасників торгів (або їх клієнтів), а також надання клієнтом кільком учасникам біржових торгів доручення на укладення в його інтересах однієї або більше угод з одним і тим самим цінним папером, під час яких покупець та продавець діють в інтересах клієнта; неодноразове протягом торговельного дня здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж цінних паперів, що не мають очевидного економічного сенсу або очевидної законної мети, якщо за результатами таких торгів власник таких цінних паперів не змінюється; неодноразове невиконання учасником біржових торгів зобов`язань за біржовими контрактами, укладеними протягом торговельного дня у власних інтересах або за рахунок клієнтів, якщо укладення зазначених контрактів спричинило значне збільшення або зниження ціни цінного папера, за умови, що такі контракти мали суттєвий вплив на ціну такого папера; укладення на фондовій біржі угод з цінним папером за ціною, що має суттєве відхилення від ціни відповідного цінного папера, яка склалася на фондовій біржі тієї ж торговельної сесії (поточна ціна) шляхом подання безадресних заявок, за умови, що угоди укладені від імені та/або за рахунок осіб, між якими (працівниками яких) існувала попередня домовленість про придбання або продаж цінного папера за ціною, що має суттєве відхилення від поточної ціни.

Відповідно до пункту 16 статті 8 Закону № 448/96-ВР Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку має право призначати тимчасово (до двох місяців) керівників фондових бірж, депозитаріїв та інших установ інфраструктури фондового ринку, зупиняти або припиняти допуск цінних паперів на фондові біржі або торгівлю ними на будь-якій фондовій біржі, зупиняти кліринг та укладення договорів купівлі-продажу, цінних паперів на фондових біржах на певний термін для захисту держави, інвесторів.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що НКЦПФР наділена правом зупиняти торгівлю цінними паперами на будь-якій фондовій біржі саме для захисту держави, інвесторів.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 24 липня 2018 року у справі № 826/27667/15, від 19 вересня 2019 року у справі № 826/23629/15.

Як уже вказувалось, 06.08.2015 відповідачем, з метою захисту прав та інтересів інвесторів у цінні папери та держави, прийнято рішення № 1232 «Щодо зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на будь-якій фондовій біржі».

На підтвердження наявності ознак маніпулювання позивачем на ринку цінних паперів, відповідач надав аналітичну довідку щодо операцій з цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» та додані до неї матеріали.

Надаючи правову оцінку відомостям вказаної довідки у поєднанні з обставинами даної справи, колегією суддів встановлено, що НКЦПФР проаналізована інформація щодо діяльності ряду емітентів, у тому числі ПАТ «Еліт Інвест Проект», торгівля цінними паперами яких здійснювалась на біржах.

Відповідно до офіційно оприлюдненої звітності емітента на сайті розкриття інформації SMIDA.GOV.UA - ПАТ «Еліт Інвест Проект» емітент цінних паперів зі статутним капіталом товариства - 72 000 000 грн. Товариство здійснило випуск дисконтних облігацій на суму 210 000 000 грн (термін погашення 14.09.2020).

Основними видами діяльності товариства є:

64.99 Надання інших фінансових послуг (крім страхування та пенсійного забезпечення), н.в.і.у.;

93.29 Організування інших видів відпочинку та розваг;

63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність.

За результатами проведеного аналізу річного звіту за 2014 рік встановлено, що емітент має низькі фінансово-господарські показники:

- кількість працівників 3 особи з середньою заробітною платнею 1666,67 грн;

- товариство станом на кінець звітного року мало непогашені зобов`язання у розмірі 180 509 000 грн;

- відношення суми дебіторської заборгованості та фінансових інвестицій з векселями до активів 99,99%;

- прибуток, по зрівнянню з аналогічним періодом зменшився більше ніж в 282 рази і склав 543 000 грн.

При цьому, капіталізація за результатами торгів акціями ПАТ «Еліт Інвест Проект» на фондових біржах склала 1 362 240 000 грн, що більше ніж у 41,47 разів від розміру виручки від реалізації товарів (робіт, послуг) та більш ніж у 6,04 разів від вартості чистих активів такого емітента.

Відповідач у довідці також вказує, що враховуючи низькі фінансово-господарські показники, відсутність доходів та наявність боргових зобов`язань, об`єктивних причин для зростання ціни майже в 18 разів від номінальної вартості не вбачається. Звертає на себе увагу той факт, що торги цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на біржі ПАТ «ФОНДОВА БІРЖА ПФТС» здійснювали в основному ТОВ «Інвест-Брок» та ТОВ «ФК «Зберігач», на біржі ПАТ «ФБ «Перспектива» - обмежене коло учасників (ТОВ «Фінмаркет-груп» та ТОВ «Трейд Фінанси»), що може свідчить про штучне ціноутворення та потребує додаткового аналізу на наявність маніпулювання цінами на фондовому ринку.

Окрім цього, аналітична довідка містить відомості, що станом на 30.06.2015 цінні папери ПАТ «Еліт Інвест Проект» знаходились в активах 39 інститутів спільного інвестування на загальну балансову вартість 208 457 219,8 грн.

Обсяг торгів на неорганізованому ринку за 2014-2015 роках склав 3 687 048 970,28 грн. Таким чином, обсяги торгів та ціна на акції товариства не відповідають об`єктивним показникам діяльності компанії.

Верховний Суд у постанові від 12 грудня 2019 року у справі № 826/16558/15 вказав, що «…що здійснення на фондових біржах торгів цінними паперами, які мають низькі фінансові показники, може нести ризики, зокрема, для інвесторів у цінні папери, оскільки такі цінні папери можуть бути використані, серед іншого, при формуванні активів інститутів спільного інвестування недержавних пенсійних фондів та не дають можливості об`єктивно оцінити ризики інвестування коштів в цінні папери таких емітентів.».

Оскільки Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до своїх завдань, визначених законом, встановила наявність підстав для захисту інтересів інвесторів та держави у зв`язку з наявністю у діях ПАТ «Еліт Інвест Проект» ознак вчинення маніпулювання на ринку цінних паперів та з метою перевірки цього факту, це є підставою для зупинення торгівлі цінними паперами на будь-якій фондовій біржі.

За викладених вище обставин колегія суддів вважає, що відповідачем доведено необхідність захисту інтересів інвесторів та держави на момент прийняття спірного рішення.

У свою чергу, зупинення торгівлі цінними паперами ПАТ «Еліт Інвест Проект» на будь-якій фондовій біржі, запобігає формуванню необ`єктивної ринкової ціни.

Врахувавши доводи відповідача у сукупності, колегія суддів доходить до висновку про те, що спірне у цій справі рішення прийнято відповідачем правомірно та за наявності достатніх правових підстав, передбачених законом.

Колегія суддів також зауважує, що наведені позивачем висновки в ухвалі Дніпровського апеляційного господарського суду від 19.12.2006 у справі № А7/245 є нерелевантними до правовідносин у цій справі, ухвалені за інших фактичних обставин та сформовані за різного правового регулювання.

Колегія суддів не погоджується з доводами позивача, що зупинення чи обмеження обігу цінних паперів, перш за все шкодить інвестору, бо він обмежений у здійсненні прав власності на належні йому цінні папери, оскільки спірне рішення відповідача є саме запобіжним заходом та не позбавляє власників цінних паперів права власності.

Разом з тим, не вбачається порушень норм законодавства щодо встановлення на 4 місяці зупинення торгівлі цінними паперами на біржах. Між тим, позивачем протилежного не доведено. Також не вбачається у прийнятому рішенні відповідача суперечностей нормам Закону України «Про акціонерні товариства», як про це зазначає позивач.

Зважаючи на вищевикладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

З урахуванням зазначеного колегія суддів не надає оцінку іншим доводам сторін, оскільки інші доводи не мають суттєвого впливу на рішення суду за результатами вирішення цього спору.

За правилами статті 139 КАС України у випадку відмови в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати, пов`язані з розглядом цієї справи, покладаються на позивача та відшкодуванню не підлягають.

Відповідачем вимог щодо відшкодування йому судових витрат, пов`язаних з розглядом цієї справи не заявлено.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 33, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Еліт Інвест Проект» (ідентифікаційний код 38450233, місцезнаходження: м. Київ, вул. Еспланадна, буд. 32-В) до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ідентифікаційний код 37956207, місцезнаходження: м. Київ, вул. Князів Острозьких буд. 8, корпус 30) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О.М. Качанок
Суддя Суддя С.В. Кисіль А.Г. Секірська