Справа № 640/31776/21
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

01 квітня 2025 року м. ДніпроСправа № 640/31776/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «БК «Мирстрой» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БК «Мирстрой» (далі позивач, ТОВ «БК «Мирстрой») до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач-1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (далі відповідач-2, ДПС України), в якому після уточнення позовних вимог позивач просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві від 23 вересня 2020 року № 82826 про відповідність платника податку ТОВ «БК «Мирстрой» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків;

- визнати протиправним та скасувати рішення ДПС України про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування від 20 серпня 2020 року № 7, від 20 серпня 2020 року № 8, від 25 серпня 2020 року № 9, від 27 серпня 2020 року № 10, від 27 серпня 2020 року № 11, від 28 серпня 2020 року № 12, від 31 серпня 2020 року № 13, від 01 вересня 2020 року № 1, від 01 вересня 2020 року № 2, від 03 вересня 2020 року № 3, від 17 вересня 2020 року № 5, від 18 вересня 2020 року № 6 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- вважати прийнятими та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних ПН № 7 від 20 серпня 2020 року, ПН № 8 від 20 серпня 2020 року, ПН № 9 від 25 серпня 2020 року, ПН № 10 від 27 серпня 2020 року, ПН № 11 від 27 серпня 2020 року, № 12 від 28 серпня 2020 року, № 13 від 31 серпня 2020 року, ПН № 1 від 01 вересня 2020 року, ПН № 2 від 01 вересня 2020 року, ПН № 3 від 03 вересня 2020 року, ПН № 5 від 17 вересня 2020 року, ПН № 6 від 18 вересня 2020 року ТОВ «БК «Мирстрой» днем їх фактичного отримання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 листопада 2021 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

На виконання положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 адміністративну справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 12 березня 2025 року справу прийнято до свого провадження, визначено розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), замінено відповідача у справі Головне управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код 43141267) на правонаступника Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44116011).

Відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, в якому серед іншого зазначено, що позивачем пропущено строк звернення до суду. У цій справі позивач оскаржує рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 82826 від 23 вересня 2020 року та дії щодо зупинення ПН, що датуються 2020 роком. Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Однак, позивач звернувся до суду з позовом більше ніж через рік після прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку та фактичне зупинення вищевказаних ПН.

Ухвалою суду від 12 березня 2025 року позовну заяву ТОВ «БК «Мирстрой» залишено без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) протягом п`яти днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду і доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду.

28 березня 2025 року від представника позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано заяву про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої зазначено, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 11 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України був запроваджений карантин. Дія карантину неодноразово продовжувалась.

30 червня 2023 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Згідно з цією постановою з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, був відмінений.

Таким чином, у період подання позивачем позовної заяви на території України діяв карантин.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Статтею 102 Податкового кодексу України визначено строки давності та їх застосування, зокрема, щодо проведення перевірок та визначення сум грошових зобов`язань платника податків, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39 прим. 2 Податкового кодексу України), що настає за останнім днем граничного строку.

Згідно з абзацом одинадцятим пункту 52 прим. 2 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 Податкового кодексу України.

Впровадження карантинних обмежень вплинуло на економічний стан позивача, у зв`язку з чим здійснення ним діяльності на початку карантину було обмеженим, а згодом повністю було призупинене. У зв`язку з чим підготовка та подання позовної заяви була неможливою до листопада 2021 року, коли ТОВ «БК «Мирстрой» відновило свою роботу.

На підставі вказаного представник позивача просить визнати поважними причини пропуску строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів і поновити цей строк.

Розглянувши клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З наведених норм вбачається, що положення КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК).

Згідно з пунктом 56.1 статті 56 ПК рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Абзацами першим-третім пункту 56.18 статті 56 ПК визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

За змістом пункту 58.19 статті 58 ПК у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно ж до пункту 102.1 статті 102 ПК контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56, пункту 102.1 статті 102 ПК в системному зв`язку дає підстави для висновку, що нормою пункту 56.18 встановлено спеціальний строк на оскарження платником податків податкових повідомлень-рішень та інших рішень про нарахування грошових зобов`язань.

Верховний Суд, застосовуючи наведені норми, у постанові від 24 квітня 2020 року у справі № 520/6895/19, зробив висновок, що законодавець в абзаці першому пункту 56.18 статті 56 ПК під висловом «або інше рішення контролюючого органу» розумів саме рішення контролюючого органу, яке безпосередньо впливає на розмір грошового (податкового) зобов`язання платника податків.

ПК не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, тому до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про виключення з реєстру платника єдиного податку застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами статті 122 КАС України, а не ПК.

Саме такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18.

При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку інших рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами про визнання протиправним рішення контролюючого органу у сфері оподаткування.

Таким чином, строк подання позовної заяви про визнання протиправним і скасування рішення про виключення з реєстру платника єдиного податку, у разі, коли платником податків не використовувалась процедура адміністративного оскарження такого рішення як досудовий порядок вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічна правова позиція висловлена й у постановах Верховного Суду від 23 квітня 2021 року у справі № 380/10006/20, від 25 травня 2021 року у справі № 420/8997/20 і від 30 червня 2021 року у справі № 420/6333/20.

Предметом оскарження у справі є рішення ГУ ДПС у м. Києві від 23 вересня 2020 року № 82826 про відповідність платника податку ТОВ «БК «Мирстрой» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків; рішення ДПС України про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування від 20 серпня 2020 року № 7, від 20 серпня 2020 року № 8, від 25 серпня 2020 року № 9, від 27 серпня 2020 року № 10, від 27 серпня 2020 року № 11, від 28 серпня 2020 року № 12, від 31 серпня 2020 року № 13, від 01 вересня 2020 року № 1, від 01 вересня 2020 року № 2, від 03 вересня 2020 року № 3, від 17 вересня 2020 року № 5, від 18 вересня 2020 року № 6 в Єдиному реєстрі податкових накладних та реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних.

07 жовтня 2020 року ТОВ «БК «Мирстрой» до Комісії центрального рівня Державної податкової служби України була надіслана скарга на рішення від 23 вересня 2020 року № 82826 про відповідність платника податку ТОВ «БК «Мирстрой» критеріям ризиковості платника податку на підстав пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків, але рішення на скаргу надано не було.

Крім того, з моменту направлення скарги (07 жовтня 2020 року) до моменту звернення до суду (04 листопада 2021 року) минуло більше 12 місяців.

Посилання представника позивача на те, що процесуальні строки звернення до суду продовжено на період дії карантину, встановлені Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), відхиляються судом як необґрунтовані, з огляду на наступне.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»(зі змінами) було запроваджено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. У подальшому термін дії карантину продовжувався постановами Кабінету Міністрів України.

З 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким внесені зміни до КАС України.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України у редакції, що діяла з 02 квітня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтею 122 КАС України, а також інші процесуальні строки, зокрема щодо подання відзиву та відповіді на відзив, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, розгляду апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який установлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Тобто, Закон установлює, що: під час дії карантину строки, визначені статтею 122 КАС України продовжуються на строк дії такого карантину.

Вказане свідчить, що у разі закінчення процесуального строку, який припадає на період дії карантину, такий строк продовжується до закінчення дії карантину.

Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року, пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України викладено у новій редакції.

Положення пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України у редакції, що діє з 17 липня 2020 року, вже не передбачали продовження процесуальних строків на період дії карантину.

Пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» указаного Закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто 06 серпня 2020 року.

Таким чином, продовження процесуальних строків відповідно до пункту 3розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України у редакції, що діяла з 02 квітня 2020 року, був закінчений ще 06 серпня 2020 року.

При цьому, Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX передбачав продовження, а не припинення процесуальних строків, які припали на період дії карантину.

Аналогічний правовий висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 27 травня 2021 року у справі № 826/7786/17.

Позивач звернувся до суду з позовом 04 листопада 2021 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду і на час звернення до суду відсутні законні підстави для продовження процесуального строку.

Будь-яких доказів того, що позивач не мав можливості звернутись до суду з відповідним позовом у вказаній частині вимог до 04 листопада 2021 року ним суду не надано та судом не встановлено.

З урахуванням вказаного, зазначені представником позивача у позовній заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнаються судом неповажними.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляді (частина третя статті 123 КАС України).

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена (частина третя статті 240 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 123, 240, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БК «Мирстрой» адвоката Швеця Олександра Володимировича про поновлення строку звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БК «Мирстрой» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Залишення позову без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку згідно з пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяС.В. Кисіль