Справа № 580/3165/25
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 березня 2025 року справа № 580/3165/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи № 580/3165/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (вул. Митрополита Василя 45, м. Київ, 03035, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

24.03.2025 вх.№14561/25 позивач у позовній заяві просить:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження адміністративної колегії Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 23.01.2025 №60/10-рп/к про відмову у розгляді справи;

-зобов`язати адміністративну колегію Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України повторно розглянути скаргу від 11.11.2024 ОСОБА_1 з урахуванням висновків суду.

Додатково просить витребувати y Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України матеріали перевірки скарги від 11.11.2024 ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Позивач формує вимоги до адміністративної колегії Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, проте відповідачем усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України з урахуванням п.4 ч.5 ст.160 КАС україни не визначає.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Верховний Суд у справі № 400/3989/19 ЄДРСР 104008947 у п.45 вказав: належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, що належить застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до ч.7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування, проте всуперечи вимогам не надає копії індивідуального акта/обгрунтованого клопотання про витребування з доказами на підтвердження вжитих заходів відповідно до ч.2 ст.80 КАС України.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Відповідно до ч.2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, що він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, що не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Суд доходить висновку про наявні підстави для відмови у необгрунтованому клопотанні про витребування доказів.

Верховний Суд у п.55 постанови від 26 квітня 2021 року у справі № 640/14645/19 резюмує, що спори між суб`єктами господарювання та АМК України як суб`єктом владних повноважень, які виникають внаслідок винесення останнім владного управлінського рішення за наслідком розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, спрямовані саме на захист публічно-правових відносин. Такі спори безпосередньо не стосуються відносин, які пов`язані з обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом економічної конкуренції, тощо, що унеможливлює їх розгляд у порядку господарського судочинства.

Позивач стверджує: у скарзі від 11.11.2024 позивач повідомила про те, що УКП «Уманьтеплокомуненерго», зловживаючи монопольним становищем, порушено вимоги законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді порушення інтересів позивача.

У відповіді Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України покликається на ст.16 ЦК України.

Голова адміністративної колегії вказує, що відповідно до частини першої ст.60 Закону України «Про захист економічної конкуренції» заявник має право повністю або частково оскаржити розпорядження органу Антимонопольного комітету України до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не окреслює зміст і характер порушеного права у публічно-правовому спорі обраним відповідачем.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов. ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). УКП «Уманьтеплокомуненерго» не є учасником справи.

ВПВС у справі № 999/222/23 зауважує, що зазначення у вступній частині позовної заяви особи, яка, на думку позивача, має брати участь в судовому розгляді в якості третьої особи не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи під час відкриття суддею провадження у справі. Під час вирішення питання про залучення третьої особи суд має заслухати думку відповідача щодо цього. До того ж, третя особа може бути залучена до участі у справі судом першої інстанції до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання ухвалою суду за наслідком розгляду відповідної заяви про залучення третьої особи до участі у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 123, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: окресленням змісту і характеру порушеного права обраним відповідачем у публічно-правовому спорі; надання обґрунтованого клопотання відповідно до ст. 80 КАС України із зазначенням: який доказ витребовується; заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; обрання належного відповідача та юрисдикції і виключної підсудності (ст.27 КАС України).

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується. Копію ухвали направити позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА