Справа № 500/968/25
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/968/25

31 березня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника відповідачів про розгляд за правилами загального позовного провадження та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 через представника адвоката Свірського Тараса Володимировича звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України, у якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Тернопільській області від 26.08.2024 №11682087/ та від 04.11.2024 №12005159/; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Філюком Олександром Анатолійовичем податкові накладні № 26 від 31.05.2024 та № 14 від 17.07.2024.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 12.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

28.03.2025 до суду надійшло клопотання представника відповідачів про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Також представник відповідачів подав до суду відзив на позовну заяву, одночасно у ньому виклав клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом. Розгляд вказаних клопотань за встановленим судом порядком проведено в порядку письмового провадження.

Вирішуючи клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд враховує таке.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Відповідно до частини другої цієї статті, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина третя статті 12 КАС України).

У силу положень пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із частинами першою - третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, крім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).

Справи за позовами фізичних осіб - підприємців до контролюючих органів щодо оскарження рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Представник відповідачів у клопотанні зазначив, що характер спірних правовідносин становить значний суспільний інтерес та фундаментальне значення для контролюючого органу, оскільки механізм відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування створений задля запобігання формуванню фіктивного податкового кредиту та уникнення від оподаткування і запобіганню ризикам у фінансовій сфері, при використанні якого, контролюючий орган здійснює дослідження великого обсягу аналітичної інформації. Суду необхідно всебічно дослідити чи здійснювалося лише оформлення окремих документів без фактичного виконання операцій, чим створювалася видимість (зовнішні ознаки) реального здійснення операцій, наслідком чого є отримання необґрунтованої податкової вигоди, зокрема формування неправомірного податкового кредиту чи дійсно операція відбулася та настали реальні наслідки за правочинами, що є не можливим в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, оскільки необхідно заслухати всі пояснення сторін і надати їм належну оцінку.

Надаючи оцінку таким аргументам представника відповідачів, суд зазначає, що незалежно від того чи розгляд справи проводиться у порядку загального чи спрощеного позовного провадження, суд досліджує та надає оцінку кожному доказу окремо та у сукупності, з`ясовує повно та всебічно обставини справи. При цьому спрощена форма позовного провадження надає відповідачам як учасникам справи реалізувати свої права та вичерпати всі можливості доведення своєї позиції, оскільки КАС України передбачено, що під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження учасники справи мають ті самі права (на подання до суду: заяв по суті справи, в тому числі відзиву із запереченнями щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; доказів; заяв, клопотань та пояснень; заперечень проти заяв та клопотань інших осіб), що і під час розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Натомість представник відповідачів у поданому клопотанні не вказав, реалізації яких саме прав відповідачі позбавлені під час розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, зважаючи на те, що цей спір виник у справі незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення підготовчого провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає за можливе розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження. Клопотання представника відповідачів про розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження належить залишити без задоволення.

Щодо клопотання представника відповідачів про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, то при його вирішенні суд враховує таке.

За приписами частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Обґрунтовання поданого клопотання аналогічне тому, що вказане і до попереднього клопотання, тобто значний суспільний інтерес та фундаментальне значення спірних правовідносин для контролюючого органу.

Заява відповідачів не містить достатніх підстав, тобто, у ній не вказано, які саме обставини зумовлюють необхідність проведення судового засідання із викликом сторін та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у ній письмових доказів.

При вирішенні клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, доводи особи, яка заявляє заяву, є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

З огляду на наявні в матеріалах справи докази суд не вважає, що їх характер, обсяг та зміст є такими, що потребує розглядати справу з викликом сторін. Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи та заперечення стосовно спірних правовідносин шляхом подання заяв по суті позовних вимог та з процесуальних питань. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не позбавляє можливості участі у справі, жодним чином не створює будь-яких процесуальних чи практичних перешкод в доступі до правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалах суду від 05.04.2022 у справі №520/13981/21 та від 03.12.2020 у справі №440/2722/20 також зазначила, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Оскільки ця справа не належить до справ, розгляд яких здійснюється виключно за правилами загального позовного провадження та може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, вид доказів (письмові), якими сторони обґрунтовують свої доводи та заперечення, не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому відсутні підстави для розгляду цієї справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 12, 166, 248, 257, 260, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідачів про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

У задоволенні клопотання представника відповідачів про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.