Справа № 480/10677/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 р. Справа № 480/10677/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Опімах, м. Суми, повний текст складено 15.01.25 по справі № 480/10677/24

за позовом ОСОБА_1

до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області (далі Шосткинський суд, відповідач), у якому просив суд визнати протиправною бездіяльність Шосткинського міськрайонного суду Сумської області щодо нерозгляду скарги ОСОБА_1 та зобов`язання Шосткинського міськрайонного суду Сумської області відновити право ОСОБА_1 та стягнення моральної шкоди в сумі 10000000 грн.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 18.12.2024 зазначений позов залишено без руху, оскільки позивачем, всупереч вимогам п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 160, ч. 4 ст. 161 КАС України, не було зазначено в якому порядку він звернувся до відповідача зі скаргою, якою саме бездіяльністю Шосткинського міськрайонного суду Сумської області порушено його права, свободи та законні інтереси з посиланням на докази, у якому порядку та у який спосіб відповідач повинен відновити та захистити його право, не обґрунтовано вимоги про стягнення моральної шкоди та її розміру, а також не надано до суду оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн або доказів на підтвердження звільнення від його сплати.

Надано позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснено, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк вона буде повернута позивачу.

31 грудня 2024 року позивач звернувся до Сумського окружного адміністративного суду із заявою, в якій просив продовжити строк виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з хворобою матері, яка за його допомогою проводить відновне лікування та потребує посиленого постійного стороннього догляду, що ускладнює виконати встановлені судом процесуальні вимоги у визначені строки.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 02.01.2025 заяву ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви - задоволено.

Продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснено, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 по справі № 480/10677/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди і додані до неї документи - повернуто позивачу.

Позивач, не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 по справі № 480/10677/24.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги стверджував, що з огляду на предмет спору (стягнення моральної шкоди) та приписи пункту 11 частини 2 статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви у такій категорії справ, а відтак, суд першої інстанції не мав правових підстав для залишення позовної заяви без руху з цієї підстави.

Наполягав, що, незважаючи на обґрунтовані висновки суду щодо наявності недоліків описової та резолютивної частини позову, їх усунення не мало сенсу, оскільки у будь-якому разі позивач мав сплатити судовий збір для подальшого відкриття провадження у справі.

Відповідач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційна скарга розглянута судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що після залишення судом позовної заяви ОСОБА_1 без руху ухвалою від 18.12.2024, за клопотанням позивача ухвалою від 02.01.2025 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня вручення копії ухвали, яку надіслано ОСОБА_1 в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 02.01.2025 о 19 год. 10 хв.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що вимоги ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 18.12.2024 у встановлений судом строк не виконані, що свідчить про наявність підстав, визначених п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до приписів частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Разом з цим, право на звернення до суду за захистом своїх прав реалізується у спосіб подання в установленому порядку позовної заяви, форма та зміст якої також визначається процесуальним законом.

Умовою прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статях 160, 161 КАС України, в тому числі і в частині сплати судового збору.

Положеннями статті 160 КАС України передбачено вимоги до оформлення позовної заяви.

Так, відповідно до пунктів 3, 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються, ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Приписами частини 1 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частинами 1-3 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з пунктом 1 частини 4, частини 5 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На виконання вимог ч. 6 статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

За наслідком системного аналізу вказаних правових норм колегія суддів зазначає, що перелік підстав для залишення позовної заяви без руху, встановлений ст.169 КАС України є вичерпним. Ухвала про залишення без руху має містити не лише виявлені недоліки, але й спосіб їх усунення. Невиконання належним чином вмотивованої ухвали у спосіб, визначений судом, тягне за собою наслідок у вигляді повернення такої позовної заяви. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви та направляє її не пізніше наступного дня після її постановлення.

Колегією суддів встановлено, що в якості недоліків, які унеможливили відкриття провадження у справі, судом визначено не відповідність заяви приписам пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 та частини 4 статті 161 КАС України, оскільки позовна заява не містила конкретних підстав звернення до суду з цим позовом, обґрунтувань позовних вимог, способу захисту, у який відповідач повинен відновити порушені права позивача, а також не надання до суду документу про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн або доказів на підтвердження звільнення від його сплати.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, остання всупереч пунктів 3, 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України не містить ані викладу обставин, за яких відбулося порушення права позивача, ані конкретизованих вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування, зокрема, вимог, з якими ОСОБА_1 звернувся до суду, які б він просив суд задовольнити, ані обґрунтованого розрахунку суми, яку він заявив до стягнення з відповідача, що ним до речі не заперечується і в апеляційній скарзі.

Не було зазначено і бажаних позивачем порядку та способу, в які відповідач повинен відновити та захистити його порушено право, а також не надано до суду оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн або доказів на підтвердження звільнення від його сплати.

Крім того, як вбачається зі змісту апеляційної скарги, звертаючись до суду першої інстанції з позовною заявою позивач не надав документ про сплату судового збору, оскільки вважав, що звільнений від його сплати на підставі положень пункту 11 частини 2 статті 3 Закону № 3674-VI.

Слід зауважити, що позовна заява ОСОБА_1 не містить резолютивної частини з викладенням позовних вимог до суду, які він просить задовольнити.

Однак, з тексту позову вбачається, що позивач внаслідок наявної на його думку бездіяльності суду щодо розгляду його скарги наполягає на наявності підстав для стягнення з Шосткинського міськрайонного суду Сумської області на його користь моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 3 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання фізичною особою позову майнового характеру, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та за подання фізичною особою позову немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 5 Закону № 3674-VI встановлено пільги щодо сплати судового збору, а саме визначено коло осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Крім того, згідно з частиною 3 статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що за відсутності пільг щодо сплати судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру та майнового характеру, особа зобов`язана сплатити судовий збір.

Разом з цим, доказів, які б свідчили про наявність передбачених статтею 5 Закону № 3674-VI підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору у цій справі матеріали справи не містять. Не надано таких доказів і самим позивачем.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 - 3028,00 грн.

Пунктом 11 частини 2 статті 3 Закону № № 3674-VI визначено, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Отже, якщо позивач після усунення недоліків позовної заяви визначив би одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру на суму 10000000 грн (за яку не вимагається сплата судового збору у відповідності до приписів пункту 11 частини 2 статті 3 Закону № 3674-VI) розмір судового збору, який підлягав сплаті ОСОБА_1 за подання позовної заяви, становить 968,96 грн (3028 грн х 0,4 х 0,8), що свідчить про обґрунтованість висновків суду першої інстанції про необхідність сплати позивачем судового збору у цій справі.

При цьому, колегія суддів зауважує, що у випадку якщо б позивач після усунення недоліків заявив лише вимогу про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, така вимога не підлягала б розгляду за правилами адміністративного судочинства, оскільки відповідно до частини 5 статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішують судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Зміст вказаної норми вказує на те, що позовну вимогу про відшкодування шкоди заявлену в адміністративному судочинстві обов`язково зумовлює вимога про вирішення публічно-правового спору (наприклад визнання протиправними рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень). За такого правового регулювання вимога про відшкодування шкоди не є об`єктом, за який справляється судовий збір. Водночас за вимогу, яка її зумовлює, такий платіж сплачується.

Подібні висновки щодо застосування зазначених норм права містяться в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 2 травня 2019 року у справі № 9901/167/19 та Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 820/5268/17, постановах Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 597/664/18 та від 26.01.2023 по справі № 500/6796/21.

Окремо слід зауважити, що звертаючись 31.12.2024 до суду першої інстанції із заявою про продовження строку на усунення недоліків, позивач не виклав жодних заперечень з приводу вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, а лише послався на обставини, які унеможливлювали усунення недоліків у встановлений судом строк, за наслідком чого, йому було продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня вручення копії ухвали та незважаючи на додатково наданий судом першої інстанції час ухвалою від 02.01.2025, позивач не усунув жодний з недоліків позовної заяви.

Положеннями частини 5 статті 251 КАС України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні у судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є - день вручення судового рішення під розписку.

Так, копія ухвали про продовження строків на усунення недоліків позовної заяви надіслана Сумським окружним адміністративним судом до електронного кабінету Сапона Г.М. 10.01.2025 та була доставлена йому 02.01.2025 о 19 год. 10 хв., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 14).

Відповідно до приписів частини 6 статті 251 КАС України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином, днем вручення ухвали від 02.01.2025 позивачу є 03.01.2025 (наступний робочий день).

З урахуванням викладеного, з 04.01.2025 розпочався встановлений судом строк на усунення недоліків позовної заяви, який закінчився 14.01.2025.

Разом з цим, на виконання вимог ухвал від 18.12.2024 та від 02.01.2025 позивач не направив суду, уточнений позов, оформлений у відповідності до приписів статей 160, 161 КАС України, а також докази сплати судового збору. Тобто позивачем не виконано вимоги ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху у встановлений процесуальний строк.

Твердження апелянта про те, що він не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху у визначені законодавством строки, у зв`язку з тим, що він звільнений від сплати судового збору не пояснюють неподання до суду уточненої позовної заяви з обґрунтованим викладенням обставин справи та вимог до відповідача. Будь-яких інших пояснень щодо причин недотримання встановленого судом десятиденного строку на усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не викладено.

При цьому, слід зазначити, що згідно з частинами 2, 3 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Разом з цим, як встановлено колегією суддів, повторно із заявою чи клопотанням щодо продовження строку усунення недоліків до суду першої інстанції позивач не звертався.

Отже, враховуючи те, що позивачем не були усунуті недоліки позовної заяви у строк встановлений судом та не подано клопотання щодо продовження строку усунення недоліків, - висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України є законним та обґрунтованим.

З урахуванням вищевикладеного, вказані в апеляційній скарзі доводи не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки ґрунтуються на помилковому тлумаченні скаржником норм процесуального права.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 - без змін.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст.241, ст.ст. 242, 243, 250, 308, 311, 312, 315, 317, 320 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 по справі № 480/10677/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій