Справа № 400/203/23
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/203/23

Перша інстанція: суддя Малих О.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Градовського Ю. М., Шевчук О. А.

розглянувши, в порядку письмового провадження, апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року у справі за позовом адвоката Цуріки Михайла Вікторовича, який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У січні 2023 року адвокат Цуріка М.В., який діє в інтересах Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» (далі - ТОВ «ВІСТА-К»), звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі ГУ ДПС у Миколаївській області), Державної податкової служби України (далі ДПС України) в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Миколаївській області № 6953090/37844179 від 23.06.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної № 26 від 08.02.2022;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну № 24 від 03.02.2022, датою її подання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги адвокат зазначає, що рішення про відмову в реєстрації податкової накладної не відповідає вимогам щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії.

Як указує представник ТОВ «ВІСТА-К», у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної суб`єкт владних повноважень не навів конкретний перелік документів, які необхідно надати для реєстрації податкової накладної.

На переконання адвоката, рішення суб`єкта владних повноважень не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії та породжує його неоднозначне трактування, що у свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Водночас, за твердженням адвоката платником податків наданий достатній пакет документів для підтвердження здійснення господарських операцій та для необхідності реєстрації податкової накладної, а тому підстави для зупинення реєстрації податкової накладної та винесення оскаржуваного рішення, на переконання адвоката, відсутні.

Щодо зобов`язальної частини позову, адвокат ТОВ «ВІСТА-К», посилаючись на надання повного пакету документів, вважає, що наявні підстави для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 березня 2024 року суд залучив в якості другого відповідача - Головне управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області).

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року, ухваленим за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позов ТОВ «ВІСТА-К» - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області № 6953090/37844179 від 23.06.2022.

Суд зобов`язав ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну ТОВ «ВІСТА-К» № 24 від 03.02.2022, датою її фактичного подання.

Стягнув за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Волинській області на користь ТОВ «ВІСТА-К» суму сплаченого судового збору у розмірі 1342 грн.

Також за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України суд стягнув на користь ТОВ «ВІСТА-К» судові витрати у розмірі 1342 грн.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції вказав, що у спірних рішеннях контролюючий орган не зазначив, які саме документи не надані платником податку, з того загального переліку документів, що містить форма цього рішення.

Суд першої інстанції звернув увагу, що в матеріалах справи наявні пояснення та перелік документів, які були надані ТОВ «ВІСТА-К», на виконання рішення суб`єкта владних повноважень про зупинення реєстрації податкових накладних.

Далі, суд першої інстанції акцентував увагу на тому, що контролюючий орган повинен у рішенні про зупинення реєстрації податкової накладної не лише запропонувати надати документи, а навести їх конкретний перелік, оскільки його зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платників податків рішення.

Отож, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо зобов`язальної частини позову суд вважав, що ТОВ «ВІСТА-К» надало усі необхідні документи для реєстрації податкових накладних, а тому задля того, щоб спір між сторонами був вирішений остаточно, слід зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, покликаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ГУ ДПС у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, прийняте виключно в межах діючого законодавства та з дотриманням усіх необхідних критеріїв.

Скаржник указує, що реєстрація податкової накладної зупинена, оскільки обсяг постачання товарів дорівнює або перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/ послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та додаткові документи для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Як пояснює скаржник, за результатами розгляду поданих платником податків копій документів щодо податкової накладної № 24, комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН дійшла висновку, що платник податків не надав підтверджуючих документів на товар, який був предметом сушіння (видаткові накладні, товаро-супровідні документи (ТТН)).

Скаржник наголошує на тому, що обов`язок довести реальність господарської операції та підтвердити її належними документами покладається виключно на позивача. Вказані первинні документи мають відповідати стандартам бухгалтерського обліку та вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Також скаржник наполягає на відсутності правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, оскільки така вимога відноситься виключно до дискреційних повноважень контролюючого органу.

Окремо скаржник зазначає про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що виразилося незастосуванні наслідків пропуску строку звернення до суду за захистом своїх прав, передбачених статтею 123 КАС України.

На переконання контролюючого органу суд першої інстанції не надав належної оцінки тому факту, що позов поданий із пропуском тримісячного строку звернення до суду, встановленого частиною 4 статті 122 КАС України і поважних причин такого пропуску, на пропозицію суду першої інстанції, не повідомив.

ТОВ «ВІСТА-К» своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалося.

Стаття 311 КАС України надає право суду апеляційної інстанції розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Фактичні обставини справи.

ТОВ «ВІСТА-К» є юридичною особою, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, громадських формувань та фізичних осіб підприємців, 30.08.2011, .

ТОВ «ВІСТА-К» перебуває на обліку в ГУ ДПС у Миколаївській області, місцезнаходження юридичної особи: Україна, Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Потьомкінська, буд. 42.

Основний вид економічної діяльності ТОВ «ВІСТА-К»: 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів.

Інші види діяльності: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, 01.64 Оброблення насіння для відтворення, 10.61 Виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості, 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами, 47.29 Роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах, 52.10 Складське господарство, 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна

07.10.2021 ТОВ «ВИСТА-К» (Виконавець) та ТОВ «ГАРАНТ ПРАЙМ» (Поклажодавець) укладений договір складського зберігання №10Х-2021 ( а.с.18).

Пункт 1.1. Договору передбачає, що Виконавець зобов`язується за плату прийняти на термінове зберігання сільськогосподарську продукцію, що передається Поклажодавцем та повернути її в строки ї на умовах, передбачених цим договором. Якість зерна повинна відповідати загальноприйнятим вимогам, що висуваються до зерна певного виду згідно ДСТУ, ГОСТ і ТУ.

03.02.2022 на виконання вимог пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України за правилом першої події (надання послуги) ТОВ «ВИСТА-К» сформувало податкову накладну №24 на загальну суму 2110855,00 грн., у т.ч. ПДВ 351809.17 грн. (а.с.24, т.1).

Вказана податкова накладна була направлена до ДПС України для реєстрації в ЄРПН.

Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку корегування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, документи доставлені до Автоматизованої системи «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України. Документи були прийняті, однак реєстрація зупинена.

Підставою зупинення реєстрації податкових накладних контролюючий орган вказав, що платник податку, який подав для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, тобто наявна податкова інформація, що обсяг постачання товару/послуги 01.64, перевищує величину залишку, визначеного, як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання. Додатково повідомлено: показник «D»=.8177%, «Р»= 0.

Запропоновано надати пояснення та копії документів достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН (а.с.13, т.1).

16.06.2022, на пропозицію контролюючого органу засобами електронного зв`язку, ТОВ «ВІСТА-К» направило повідомлення №18 щодо надання пояснень до податкової накладної №24, разом з яким направило копії документів, що підтверджують здійснення господарської операції, у загальній кількості 35 додатків.

23.06.2022, на підставі пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийняла рішення № 6953090/37844179 про відмову в реєстрації податкової накладної №24 від 03.02.2022 (а.с.22, т.1).

Підставами прийняття рішення контролюючий орган указав: ненаданням платником податків первинних документів щодо постачання/придбання товарів/ послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/ інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. У графі додаткова інформація указано, що не надані підтверджуючи документи на товар, який був предметом сушіння (видаткові накладні, товаро-супроводжуючі документи тощо).

12.07.2022 за результатом адміністративного оскарження ТОВ «ВІСТА-К» вказаного вище рішення, ДПС України прийняла рішення №19355/37844179/2 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН - без змін.

Вказане рішення ДПС України згідно квитанції доставлено в електронний кабінет платника 12.07.2022 (а.с.236, т.1).

ТОВ «ВІСТА-К» вважає, що надало усі необхідні документи, а тому відмову у реєстрації податкових накладних вважає протиправною.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 лютого 2025 року, з урахуванням доводів апеляційної скарги ГУ ДПС у Миколаївській області про пропуск позивачем строку звернення до суду, запропоновано ТОВ «ВІСТА-К» надати до суду апеляційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду, а також докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

На пропозицію суду апеляційної інстанції ТОВ «ВІСТА-К» заяву про поновлення строку звернення до суду не подало.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції і висновків суду першої інстанції.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що наявні підстави для часткового задоволення апеляції, з огляду на таке.

Передусім, колегія суддів вважає необхідним надати відповідь на довід апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема, щодо незастосування наслідків пропуску позивачем строку звернення до суду.

Так скаржник стверджує, що відповідно до частини 4 статті 122 КАС України строк звернення до суду в даному випадку становить три місяці, оскільки позивач скористався порядком адміністративного оскарження рішення.

Колегія суддів, відповідаючи на вказаний довід скаржника, виходить з наступного.

Згідно із частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлений скорочений строк звернення до суду.

Разом з цим, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлений скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини 4 статті 122 КАС України рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, при цьому такий строк обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийняте та (або) вручене суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, при цьому такий строк обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі ПК України).

Стаття 56 ПК України визначає порядок оскарження рішень контролюючих органів, відповідно до пункту 56.1 якої, - рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення- рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України.

Отже, дату початку строку звернення до суду необхідно визначати за правилами пункту 56.19 статті 56 ПК України у взаємозв`язку з підпунктом 56.17.3 пункту 56.17 цієї статті, а саме з наступного дня після отримання платником податків рішення за результатами розгляду скарги.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, сформовану у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, згідно якої спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення за результатом розгляду скарги на рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання зареєструвати такі податкові накладні, становить три місяці з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу.

Як мовилося вище, спірним питанням у цій справі є правомірність рішення Комісії ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації №6953090/37844179 від 23.06.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної № 24 від 03.02.2022 року в ЄРПН.

При цьому, ТОВ «ВІСТА-К» оскаржило в адміністративному порядку рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області №6953090/37844179 від 23.06.2022 до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 12.07.2022 № 19355/37844179/2 скарга залишена без задоволення, а рішення - без змін.

Вказане рішення ДПС України про результати розгляду скарги згідно квитанції, доставлено в електронний кабінет платника 12.07.2022 19:29:52, а тому тримісячний строк звернення до суду закінчився 12.10.2022, відповідно (а.с.236, т.1).

Водночас, позов ТОВ «ВІСТА-К» поданий до суду лише 10.01.2023, тобто, із пропуском тримісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 4 статті 122 КАС України.

Також з матеріалів справи вбачається, що 16.04.2024 ГУ ДПС у Волинській області подало до суду першої інстанції клопотання про залишення позову без розгляду, з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду.

Втім, суд першої інстанції наведене клопотання не розглянув та не надав оцінку поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Колегія суддів враховує, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Таким чином, слід констатувати, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Наслідки ж пропуску строку звернення до суду визначені статтею 123 КАС України.

Так, положення частин 1-3 статті 123 КАС України передбачають, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, аналізом статті 123 КАС України слід дійти висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 12.03.2024 у справі №380/9291/22, згідно якої, КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Суд указав, що положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу.

Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом, у випадку, коли суд встановив, що строк пропущений, в обов`язковому порядку мають бути з`ясовані судом. Однак, у будь-якому випадку позивач має бути обізнаний про виникнення у суду питання щодо дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність підстав для його поновлення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має вжити заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин пропуску строку.

З метою з`ясування наявності таких обставин, ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 лютого 2025 року, запропоновано ТОВ «ВІСТА-К» надати до суду апеляційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду, а також докази які б підтверджували наявність об`єктивних перешкод, які унеможливили своєчасне звернення до суду з цим позовом.

Втім, згідно роздруківки відстеження поштового відправлення за трекінгом №350 від 05.03.2025, копію вищезазначеної ухвали суду апеляційної інстанції ТОВ «ВИСТА-К» не отримало: підстава повернення «закінчення встановленого терміну зберігання».

Водночас, вказана ухвала за допомогою підсистеми «Електронний суд» доставлена адвокату ТОВ «ВИСТА-К» Цуріка М. В. в електронний кабінет 13.03.2025 о 13:14 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Також колегія суддів враховує, що ТОВ «ВИСТА-К» отримало копії ухвал про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду, а також копію апеляційної скарги, в якій, зокрема, скаржник викладає свою позицію щодо пропуску строку звернення до суду, однак ані відзив на апеляційну скаргу, ані заява стосовно пропуску строку звернення, на вимогу суду апеляційної інстанції, не подані.

З цього приводу колегія суддів зауважує, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

З урахуванням викладеного, враховуючи звернення ТОВ «ВІСТА К» до суду із пропуском строку, встановленого частиною 4 статті 122 КАС України, а також не подання позивачем на пропозицію суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку звернення до суду, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції та залишення позову без розгляду.

Таким чином, слід констатувати, що доводи апеляційної скарги стосовно пропуску позивачем строку звернення до суду знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду.

З огляду на наведені вище норми права та встановлені судом обставини справи в сукупності, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ГУ ДПС у Волинській області підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню із залишенням позовної заяви без розгляду.

Разом з цим, враховуючи те, що в прохальній частині апеляційної скарги ГУ ДПС у Волинській області просило прийняти рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, колегія суддів задовольняє апеляційну скаргу частково.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ТОВ «ВІСТА-К» без розгляду, колегія суддів вважає недоцільним надавати оцінку доводам апеляційної скарги скаржника, в іншій частині його аргументів.

Відповідно до частини 1 статті 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Згідно пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частина 3 статті 123 КАС України визначає, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, відповідно до положень статті 319 КАС України рішення суду першої інстанції слід скасувати, а позов ТОВ «ВІСТА-К» - залишити без розгляду.

Керуючись статтями 123, 240, 308, 311, 319, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області задовольнити частково.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року у справі за позовом адвоката Цуріки Михайла Вікторовича, який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К», до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії скасувати.

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Ю. М. Градовський

суддя О. А. Шевчук

Повне судове рішення складено 01.04.2025.