Справа № 640/19895/21
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2025-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

01 квітня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/19895/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом адвоката Герман Марини Миколаївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та картки відмови, стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 640/19895/21 за позовом адвоката Герман Марини Миколаївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» (далі - позивач) до Київської митниці (далі відповідач), з такими вимогами:

- визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №KT-UA -2021 від 07.05.2021 та картку відмови №UA100080/2021/00218 від 07.05.2021 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

- стягнути з Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» 9127,51 грн збитків, спричинених протиправним рішенням Київської митниці Держмитслужби.

В обґрунтування вимог зазначено, що за наслідками ввезення на митну територію України товару «Оксид цинку, технічний сорт», що надійшов від резидента Республіки Польща Компанія Аркоп ТОВ Przeds ebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (надалі - Продавець, Виробник) подано Київській митниці Держмитслужби (далі - митниця) митну декларацію №UA100080/2021/586000 від 23.04.2021 (далі - митна декларація), де визначено імпортований товар за кодом УКТЗЕД 28170С0000 - Оксид цинку; пероксид цинку (графа 33 митної декларації).

Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про /визначення коду товару №Kl-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною Позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (інші. в товарній позиції продукти, що використовуються для годівлі тварин).

Рішення прийнято митницею на підставі Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладеної у додатку до Закону України "Про митний тариф України", Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256, висновку СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089, листа ДФС від 12.03.2016 № 8622/7/99-99-25-03-03-17 та ін.

Митницею сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100080/2021/00218 від 07.05.2021, у якій зазначено, що декларанту необхідно подати належно заповнену митну декларацію із зазначенням коду товару згідно УКТЗЕД, визначеного в рішенні №KT-UA-2021 від 07.05.2021 відповідно до якого змінено код товару.

Позивач вимушений подати скореговану митну декларацію UА1000SC/2021/587029 від 13.05.2021 із зазначенням коду УКТЗЕД для пропуску товару на мигну територію України з метою уникнення його псування та зриву строків перед своїми контрагентами. При цьому додатково сплачено на рахунок митниці ввізне мито у розмірі 2,5% від вартості товару у сумі 6494,54 грн.

Позивач вважає рішення Київської митниці Держмитслужби №KT-UA-2021 від 07.05.2021, а також картку відмови №UA100080/2021/00218 протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив проти заявлених позовних вимог та вказав, що 23.04.2021 до відділу митного оформлення митного поста «Ліски» декларантом Позивача шляхом електронного декларування подано електронну митну декларацію типу «ІМ 40 АА», якій присвоєно №UA100080/2021/586000 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товарів: За кодом УКТ ЗЕД «Оксид цинку технічного сорту. Торговельна марка: Актор. Країна виробництва: Європейський Союз».

Так, в ході присвоєння номеру UA100080/2021/586000 електронній митній декларації, АСУР згенеровано, серед іншого, наступні форми митного контролю: за кодом «107-3» - «Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД»; за кодом «202-1» - «Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації».

З огляду на зазначене, декларанту позивача направлено електронне повідомлення щодо надання додаткових документів, які підтверджують заявлені коди товарів.

За результатами розгляду запиту, митницею прийнято Рішення про визначення коду товару від 07.05.2021 №KT-UA-2021.

Документи, на основі яких приймалось рішення:

- Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладена у додатку до Закону України Про митний кодекс України" від 04.06.2020 № 674-ІХ;

- Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256;

Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства (фінансів України від 30.05.2012 № 650 (далі Порядок);

- висновок СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089,

- Інформація щодо сфери використання з сайту виробника www.arkop.com;

- Рішення Всесвітньої митної організації від 19.01.2016 №L09917;

- Лист ДФС 12.03.2016 № 8622/7/99-99-25-03-03-17.

Рішення прийнято з урахуванням результатів досліджень даної партії товарів, викладених у висновку СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089.

Митницею прийнято рішення про визначення коду товару від 07.05.2021 №КТ- UA-2021 (далі - Рішення) на товар «Оксид цинку CRM технічного сорту» за кодом УКТ ЗЕД (ставка мита 10%, ЄС - 2,5%).

Зазначений товар подано до митного оформлення за митною декларацією від 23.04.2021 №UA100080/2021/586000 (графа 33 - , ставка мита - 0%) суб`єктом ЗЕД ТОВ «СПЕКТРХІМІЯ УКРАЇНА».

За результатами лабораторних досліджень в експертному підрозділі Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (висновок СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 №189 (лист від 30.04.2021 № 7.17-3/7.17-31- 02/7.8/3000) проба товару ідентифікована як дрібнодисперсний порошок коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Визначений вміст цинку становить 68,9 мас%, розрахунковий вміст оксиду цинку становить 85,7 мас%.

До складу проби входять цинк (основа), залізо, кремній, кальцій, марганець, мідь.

Відповідно до офіційного сайту фірми виробника www.arkop.pl, підприємство «ARKOP» виготовляє оксид цинку для використання у якості кормової добавки.

Отже, з урахуванням складу та інформації щодо сфери використання товару, яка зазначена на офіційному сайті виробника, товар «Оксид цинку CRM технічного сорту» класифікується у товарній позиції 2309 УКТЗЕД.

Таким чином, відповідно до ОПІ1 та б, пояснень товарних позицій 2817 та 2309 та з урахуванням фізико-хімічних характеристик, сфери використання товар «Оксид цинку CRM технічного сорту» класифіковано за кодом УКТЗЕД.

Товари що надійшли на адресу Позивача оформлено та випущено у вільний обіг за електронною митною декларацією.

З урахування викладеного, рішення про визначення коду товару від 07.05.2021 №KT-UA--2021 прийнято з дотриманням норм законодавства України з питань митної справи.

Позивачем надано суду відповідь на відзив, в якій представник позивача виклав свої заперечення проти доводів представника відповідача і підтримав заявлені позовні вимоги.

Процесуальній рішення у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.07.2021 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.09.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.01.2022 замінено первинного відповідача - Державну митну службу України в особі філії Київська митниці Державної митної служби України на належного - Київську митницю.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 позовну заяву прийнято до провадження та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні).

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 змінено назву позивача.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 закрито провадження у справі в частині вимог щодо стягнення з Державної митної служби України на користь позивача 9127,51 грн збитків, спричинених протиправним рішенням Київської митниці Держмитслужби.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Спектрхімія Україна» (ідентифікаційний код 43743815,на час звернення до суду місцезнаходження: вул. Дмитрівська, буд. 69, кв. 184, м. Київ, змінило адресу реєстрації на: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Соборності, будинок, 12 та назву на Товариство з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР») здійснює діяльність з: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, Консультування з питань комерційної діяльності й керування, Вантажний автомобільний транспорт, Оптова торгівля хімічними продуктами, Діяльність туристичних агентств, Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту.

09.04.2021 між позивачем та Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (Польща) укладений контракт №23/2021 на постачання товару - Оксид цинку технічного сорту для використання у виробництві кераміки (ZnO CRM технічнии? сорт) (арк.спр. 19-22).

Позивачем ввезено на митну територію України товар «Оксид цинку, технічний сорт», що надійшов від резидента Республіки Польща Компанія Аркоп ТОВ Przeds ebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (надалі - Продавець, Виробник) та подано відповідачу митну декларацію №UA100080/2021/586000 від 23.04.2021, де визначено імпортований товар за кодом УКТЗЕД 28170С0000 - Оксид цинку; пероксид цинку (графа 33 митної декларації) (арк.спр. 17-18).

Відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару №KТ-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (інші. в товарній позиції продукти, що використовуються для годівлі тварин) (арк.спр. 15).

Рішення прийнято на підставі Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладеної у додатку до Закону України "Про митний тариф України", Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, висновку СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089, листа ДФС від 12.03.2016 №8622/7/99-99-25-03-03-17 та ін.

Відповідачем сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100080/2021/00218 від 07.05.2021, у якій зазначено, що декларанту необхідно подати належно заповнену митну декларацію із зазначенням коду товару згідно УКТЗЕД, визначеного в рішенні №KT-UA-2021 від 07.05.2021 відповідно до якого було змінено код товару (арк.спр. 16).

Позивач подав скореговану митну декларацію UА1000SC/2021/587029 від 13.05.2021 із зазначенням коду УКТЗЕД для пропуску товару на мигну територію України метою уникнення його псування та зриву строків перед своїми контрагентами (арк.спр. 37).

При цьому додатково сплатив на рахунок митниці ввізне мито в розмірі 2,5% від вартості товару у сумі 6494,54 грн.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з такого.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650 (далі Порядок № 650, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), встановлено, що класифікація товару це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України Про Митний тариф України, з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку № 650 встановлено, що рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.

У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку №650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

Відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару №KТ-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (Оксид цинку CRM технічного сорту, являє собою дрібнодисперсну порошкоподібну речовину коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень. До визначеного елементного складу входять цинк (основа), залізо, кальцій, кремній, марганець, мідь. Визначений вміст цинку становить 68,9 мас.%. Розрахунковий вміст оксиду цинку становить 85,7 мас.% Кормова добавка для всіх видів тварин (згідно сайту виробника). Торговельна марка: ARKOP. Виробник: Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z о.о.).

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України ( в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 Митного кодексу України визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

На виконання статті 68 Митного кодексу України Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 428 від 21.05.2012, якою затвердив Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Порядок № 428).

Відповідності до пунктів 2, 3, 15 Порядку № 428, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Відповідно до статті 1 Закону України Про Митний тариф України № 674-IX (який втратив чинність 01.01.2023) Цим Законом встановлюється Митний тариф України групи 01-49; групи 50-97.

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Додаток до Закону України "Про Митний тариф України" від 04.06.2020 № 674-IX містить, зокрема, Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до пункту 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте, в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Так, відповідно до вказаного Додатку до Закону України «Про Митний тариф України, до групи 23 відносяться залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин.

Як вказано у примітці, до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Код 2309 включає в себе продукти, що використовуються для годiвлi тварин. Код товару 2309 90 96 90 інші.

У той час, до групи 28 відносяться: продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів.

Відповідно до примітки до вказаної групи: якщо у контексті не обумовлено інше, до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (a);

(c) продукти, зазначені у пункті (a), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (a), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (a), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці домішки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

Пунктом 3 примітки Групи 28 встановлено, що відповідно до положень примітки 1 до розділу VI до цієї групи не включаються:

(a) хлорид натрію або оксид магнію, чисті або з домішками, чи інші продукти розділу V;

(b) органо-неорганічні сполуки, крім зазначених у примітці 2 до цієї групи;

(c) продукти, зазначені у примітках 2, 3, 4 або 5 до групи 31;

(d) неорганічні продукти, що використовуються як люмінофори (товарна позиція 3206); скловидна фрита та скло інше у вигляді порошку, гранул або пластівців товарної позиції 3207;

(e) штучний графіт (товарна позиція 3801); вогнегасні продукти у вигляді зарядів до вогнегасників чи вогнегасних гранат (товарна позиція 3813); засоби для виведення чорнильних плям, розфасовані для роздрібної торгівлі (товарна позиція 3824), штучно вирощені кристали (крім оптичних елементів) галогенідів лужних і лужноземельних металів товарної позиції 3824, кожний масою не менш як 2,5 г;

(f) дорогоцінне та напівдорогоцінне каміння (природне, штучне або реконструйоване), а також порошок і кришиво із цього каміння (товарні позиції 7102-7105) або дорогоцінні метали та їх сплави групи 71;

(g) метали, чисті або з домішками, металеві сплави або металокераміка, включаючи спечені карбіди металів (карбіди металів, спечені з металом), розділу XV; або

(h) оптичні елементи, наприклад, галогеніди лужних або лужноземельних металів (товарна позиція 9001).

Товарна позиція 2817 00 00 00 включає оксид цинку; пероксид цинку.

Згідно з Поясненнями УКТ ЗЕД до товарної позиції 2817: 2817 00 00 00 відноситься оксид цинку; пероксид цинку (А), оксид цинку.

Позивач вказав, що ним завозився саме оксид цинку технічного класу, що підтверджується не лише зовнішньоекономічним контрактом, а й іншими товаросупроводжуючими документами, зокрема, сертифікатом якості від 20.04.2021, рахунком - фактурою (інвойсом) FSE-58/21/S.EXP від 20.04.2021 .

Суд зазначає, що оксид цинку використовується як компонент фарб замість свинцевого білила, для виробництва косметичних засобів, сірників, лінолеуму чи керамічних галузей посуду, як речовина-глушник, прискорювач вулканізації каучуків, каталізатора, у виробництві скла, для виготовлення протигазів або у медицині для лікування шкірних захворювань, що свідчить про використання у господарській діяльності позивача.

Щодо посилання митного органу на лист Державної фіскальної служби України від 12.03.2016 № 8622/7/99-99-25-03-03-17, що наданий як обов`язковий до використання в роботі всім митницям спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, то дослідивши зміст цього листа судом встановлено, що ДФС України, як контролюючим органом вищого рівня у цьому листі визначено, що оксид цинку є неорганічною сполукою. Згідно з УКТ ЗЕД продукти неорганічної хімії включаються до товарної позиції 28. Приміткою 1 (а) до цієї групи встановлено, що до неї включаються окремі неорганічні сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки. Терміни «окрема сполука визначеного хімічного складу» та «домішки» визначені у загальних положеннях до товарної групи 28: термін «домішки» означає лише речовини, присутність яких в окремій хімічній сполуці пояснюється винятково і безпосередньо процесом виробництва (включаючи очищення).

Оксид цинку як окрема неорганічна сполука визначеного хімічного складу (САS №1314-13-2) включається до товарної позиції 2817. Якщо за хімічним складом товар є оксидом цинку (з домішками або без них), що за ступенем очищення відповідає критеріям, визначеним оксиду цинку товарної позиції 2817, такий продукт класифікується у цій товарній позиції.

Окремо у листі від 12.03.2016 № 8622/7/99-99-25-03-03-17 зазначено, що класифікація такого продукту здійснюється в інших товарних позиціях, з урахуванням його складу, використання, яке визначається виробником у товаросупровідних документах, маркуванням на упаковці.

Таким чином, питання класифікації описаних вище товарів у товарних позиціях 2817 або 2309 вирішується у кожному конкретному випадку на підставі інформації про хімічний склад товару, його призначення (визначається виробником).

Судом встановлено, що при поданні відповідачу митної декларації від №UA100080/2021/586000 від 23.04.2021 позивачем також надавався сертифікат якості від 20.04.2021, наданий виробником товару Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z o.o., в якому придбаний позивачем товар визначений як «Zinc Oxide CRM Technical Grade», тобто цинк оксид технічного класу.

Враховуючи цю інформацію, яка була надана виробником імпортованого позивачем товару, декларантом визначено код товару за УКТ ЗЕД .

Щодо посилання відповідача про здійснення дослідження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

У відповідності до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищевикладене, суд оцінює наданий позивачем висновок експерта від 30.04.2021 № -0089 у сукупності з іншими наявними в матеріалах справи доказами.

З огляду на викладене, враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства та приймаючи до уваги фактичні обставини у даній справі, суд дійшов висновку, що позивач вірно відніс ввезений за митною декларацією від №UA 100080/2021/00218 від 07.05.2021 товар «Оксид цинку, технічний сорт 5000 кг, до коду за УКТ ЗЕД .

Суд зазначає, що подача позивачем скорегованої митної декларації UА1000SC/2021/587029 від 13.05.2021 із зазначенням коду УКТЗЕД не спростовує факту віднесення ввезеного товару коду за УКТ ЗЕД .

На підставі викладеного суд дійшов висновку про визнання протиправними та скасування рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №KT-UA -2021 від 07.05.2021 та картки відмови №UA100080/2021/00218 від 07.05.2021 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає усім критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача, виходячи із наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Таким чином, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відтак, враховуючи, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача судовий збір у розмірі 4540,00 грн.

Щодо стягнення на користь позивача понесених судових витрат на правничу допомогу адвоката, суд зазначає таке.

Відповідно до частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Пунктом 1 частини третьої статті 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Частинами першою, сьомою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно частини дев`ятої статті 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність":

- договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (стаття 1);

- гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30).

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження витрат з оплати правничої допомоги наданої при підготовці адміністративного позову, представником позивача надано до матеріалів справи: копію договору про надання правової допомоги № 01-30-06/21 від 30.06.2021, рахунок фактура № 57/21 від 30.06.2021 та платіжне доручення № 1046 від 01.07.2021.

Суд зазначає, що компенсація судових та інших витрат можлива, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Водночас суд звертає увагу, що адвокатом Герман Мариною Миколаївною не надано відомостей (розрахунку) на підтвердження надання послуг.

При цьому суд враховує, що представник позивача складаючи позовну заяву витратила час на виконання таких робіт

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами понесенні судові витрати на правничу допомогу у сумі 3000,00 грн у цій справі.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» (ідентифікаційний код 43743815, місцезнаходження: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вул. Соборності, буд. 12) до Київської митниці (ідентифікаційний код 43997555, місцезнаходження: м. Київ, бул. Вацлава Гавела, буд. 8-А) про визнання протиправними та скасування рішень та картки відмови, стягнення збитків задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №KT-UA -2021 від 07.05.2021.

Визнати протиправним та скасувати картку відмови №UA100080/2021/00218 від 07.05.2021 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» судові витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 3000,00 (три тисячі грн 00 коп.) гривень.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» судові витрати з оплати судового збору у розмірі 4540,00 (чотири тисячі п`ятсот сорок) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.В. Смішлива