Справа № 320/33565/23
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Бєлової Л.В., Кучми А.Ю.

за участю секретаря Коренко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейдлім" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

В С Т А Н О В И Л А

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДЛІМ" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10.07.2023 № .

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач мав право подавати уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість за березень 2023 року у травні 2023 року. Позивач, посилаючись на положення п.п. «а» п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (далі - ПК України) доводить, що визначене платником від`ємне значення податку на додану вартість за результатами звітного періоду за рішенням платника може бути враховане у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість, що виник за попередні звітні (податкові) періоди в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

В судовому засіданні представник відповідача доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції скасувати.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі п.п. 20.1.4, п. 20.1 ст. 20, п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54, п. 75.1 ст. 75 та у порядку п. 76.3 ст. 76, з урахуванням ст. 102 ПК України ГУ ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за травень 2023 року Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДЛІМ».

За результатом перевірки складено акт від 14.06.2023 №12584/10-36-04-07/44424253.

В ході камеральної перевірки Уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за період що уточняється березень 2023 року від 18.05.2023 № встановлено декларування ТОВ "ТРЕЙДЛІМ" суми від`ємного значення, що зараховується у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (рядок 20.1) у розмірі 6 404 598,00 грн, що перевищує на момент подання уточнюючого розрахунку суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 розділу V Кодексу, чим порушено вимоги п. 200.4 ст. 200 ПК України та вимоги «Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого Наказом Міністерства Фінансів України від 28.01.2016 № 21 "Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" (далі - Порядок № 21).

На підставі висновків акта перевірки контролюючим органом було прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.07.2023 № , яким зменшено розмір від`ємного значення, яке заявлено в рахунок зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 6 404 598,00 грн.

Не погодившись із даним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач скористався правом надіслання уточнюючого розрахунку до поданої податкової декларації, у зв`язку із самостійним виявленням помилки, а податковим органом уточнюючий розрахунок було прийнято без зауважень, та дійшли висновку, що оскільки за результатами звітного періоду (травень 2015 року) позивачем визначено від`ємне значення податку на додану вартість, відповідно до п.п. «а» п. 200.4 ст. 200 ПК України, таке від`ємне значення за рішенням платника може бути враховане у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до ПК України), в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спеціальними законом, що регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства є Податковий кодекс України (далі - ПК).

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні" ', своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання чи інших порушень.

Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов?язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

При проведенні камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за травень 2023 року використано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок за період , що уточняється березень 2023 року, від 18.05.2023 року «Архів електронної звітності»), інформаційні ресурси ДПС.

Вказане свідчить про правомірність дій контролюючого органу щодо проведення камеральної перевірки у спосіб, визначений чинними нормативно-правовими актами.

Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи (пункт 36.1 статті 36 ПК України).

Згідно пункту 36.5 статті 36 ПК України відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Підпунктом 14.1.156-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податкове зобов`язання (для цілей розділу V цього Кодексу) - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податків в звітному (податковому) періоді, та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов?язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно пункту 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов?язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.4 статті 200 ПК України, при від?ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Так, відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою: ?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ? Перевищ; де:

?НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв?язку, експрес-перевізником;

?ПопРах - загальна сума поповнення з рахунку у банку/небанківському надавачу платіжних послуг платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

?Овердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

?НаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими

накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З урахування вищевказаного, колегія суддів зазначає, що сума від ємного значення може враховуватися у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

Судом першої інстанції не враховано, що постачальник має право зменшити суму податкових зобов?язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Тобто, у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, постачальник має право зменшити податкові зобов?язання на підставі розрахунку коригування, своєчасно зареєстрованого отримувачем в ЄРПН, у податковій декларації з ПДВ того звітного (податкового) періоду, в якому його складено. Якщо розрахунок коригування зареєстрований в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації, то постачальник має право зменшити податкові зобов?язання у податковій декларації з ПДВ того звітного періоду, в якому його зареєстровано в ЄРПН.

Відтак, вищевказані розрахунки коригування мають бути включені до податкової декларації з ПДВ того звітного періоду, в якому їх зареєстровано в ЄРПН, а саме в березні 2023 року.

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов?язком визнається обов?язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Відповідальність за неподання, порушення порядку заповнення документів податкової звітності, порушення строків їх подання контролюючим органам, недостовірність інформації, наведеної у зазначених документах, несуть юридичні особи, резиденти або нерезиденти України, які відповідно до цього Кодексу визначені платниками податків, а також їх посадові особи (підпункт 47.1.1 пункт 47.1 статі 47 Податкового кодексу України).

Відповідно до норм пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим

Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб?єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п. 203.1 ст. 203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Форма податкової звітності з податку на додану вартість, порядок її заповнення та надання затверджені наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 Nє 21 «Про затвердження форм та Порядку заповнення та подання податкової звітності з податку на додану вартість» із змінами та доповненнями (далі - Порядок Nє 21).

Згідно з п.п.4 п.5 розд.V Порядку Nє 21 сума від?ємного значення, яка зараховується у зменшення суми податкового боргу, що виник за попередні звітні (податкові) періоди, в частині, що не перевищує реєстраційної суми на момент подання податкової декларації, відображається у рядку 20.1 податкової декларації з ПДВ.

В ході камеральної перевірки уточнюючого розрахунку податкових зобов?язань з податку на додану вартість у зв?язку з виправленням самостійно виявлених помилок за період що уточнюється березень 2023 року від 18.05.2023 року № встановлено декларування ТОВ «ТРЕЙДЛІМ» суми від?ємного значення, що зараховується у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (рядок.20.1) у розмірі 6 404 598,00 грн.

На час подання ТОВ «ТРЕЙДЛІМ» уточнюючого розрахунку податкових зобов?язань з податку на додану вартість від 18.05.2023 року № сума обчислена відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 розділу V ПК України згідно даних СЕА ПДВ становила 2 581 896,34 грн.

Тобто, задекларована Позивачем сума від??ємного значення, що зараховується у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість перевищує суму. обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість від 18.05.2023 року Nє, що призвело до завищення суми від?ємного значення, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (р. 20.1) уточнюючого розрахунку від 18.05.2023 року № .

Посилання Позивача на коригування показника рядка 16.2 у податковій декларації від 20.06.2023 №, у якому зазначено про зменшення залишку від?ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків у сумі - 6 359 494,00 грн., є безпідставним, адже відповідно до п.п. п.п.5 п.4 розд.V Порядку № 21 у рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від?ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду.

Тобто у рядку 16.2 податкової декларації від 20.06.2023 № відображено суму зменшення залишку від?ємного значення за результатами уточнюючого розрахунку податкових зобов?язань з податку на додану вартість від 18.05.2023 року № , що жодним чином не свідчить про безпідставність прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Позивач не заперечує факту порушення вимог п.200.4. ст.200 ПК України та вимог «Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого Наказом Міністерства Фінансів України від 28.01.2016 року Nє21. В той же час уточнюючих розрахунків податкових зобов?язань з податку на додану вартість у зв?язку з виправленням самостійно виявлених помилок до Уточнюючого розрахунку з ПДВ за березень 2023 року на усунення порушень, що викладені в акті камеральної перевірки, підприємством ТОВ "ТРЕЙДЛІМ" не подано, що спростовує доводи Позивача про самостійне виправлення помилки.

Також колегія суддів зазначає, що оскаржуваним податковим повідомленням - рішенням Позивач не був позбавлений суми від?ємного значення в розмірі 6 404 598,00 грн., оскільки за результатами проведеної перевірки зменшується сума від`ємного значення, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість у сумі 6 404 598,00 грн., в той же час збільшується сума, що підлягає зарахуванню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 6 404 598,00 грн. Тобто фактично Позивач мав право скористатись зазначеною сумою в наступних податкових періодах.

Відповідно до п.п. п.п.5 п.4 розд.V Порядку Nє 21 у рядку, 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від?ємного значення, узгоджена за результатами перевірки контролюючого органу, у звітному (податковому) періоді, на який припадає день узгодження податкового повідомлення-рішення, враховуючи процедури адміністративного оскарження відповідно до статті 56 розділу ІІ Кодексу.

Після отримання оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 10.07.2023 № Позивачем у податковій декларації з ПДВ за серпень 2023 у рядку 16.3 зазначено збільшення залишку від?ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на суму 6 404 598,00 грн.

З урахуванням зазначеного, оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 10.07.2023 № прийняте Головним управлінням ДПС у Київській області відповідно до вимог чинного законодавства України, а підстави для визнання його протиправним та скасування відсутні.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції прийняте рішення з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт надав до суду докази, що спростовують правомірність рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції вирішив його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейдлім"- відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

А.Ю. Кучма

Повне судове рішення складено «31» березня 2025 року.