Справа № 440/8064/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 березня 2025 р. Справа № 440/8064/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 по справі № 440/8064/24

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відмовлено в позові ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу.

Копія судового рішення від 24.01.2025 доставлена до електронного кабінету ОСОБА_1 28.01.2025, о 20:25 годині, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем отримання з урахуванням вихідних є 29.01.2025.

04.03.2025 через підсистему «Електронний суд» на зазначене судове рішення ОСОБА_1 подана апеляційна скарга на означене судове рішення, тобто з порушенням встановленого строку ст. 295 КАС України. Разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 12.03.2025 відмовлено у заяві ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 по справі № 440/8064/24, наведені підстави для поновлення строку визнані неповажними. Апеляційну скаргу позивача залишено без руху; надано апелянту десятиденний строк (з дня отримання копії ухвали) для усунення недоліків апеляційної скарги - зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Відповідно до ч. 11 ст. 251 КАС України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), яке набуло чинності 05.10.2021.

Пунктом 42 частини другої Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

З довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, судом апеляційної інстанції встановлено, що копії ухвал від 12.03.2025 доставлено до електронного кабінету позивача 12.03.2025, о 21:10 годині, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України.

З огляду на наведені вище положення 13.03.2025 є датою вручення судового рішення.

Отже, заявник апеляційної скарги мав усунути недоліки апеляційної скарги у строк до 24.03.2025 включно, з урахуванням ч. 6 ст. 120 КАС України.

Скаржником не надано доказів виконання ухвали суду в процесуальний строк, встановлений судом. Процесуальними правами, передбаченими ст. 121 КАС України, скаржник не скористався.

25.03.2025 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, з пропуском 10-тиденного строку у зв`язку з тим що 24.03.2025 писала касаційну скаргу по справі № 440/11966/24, а тому до 24:00 год 24.03.2025 не встигла подана дану заяву. Також посилається на надмірний формалізм згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначає, що навіть якби дана заява була би подана до 24:00 год 24.03.2025, то апеляційний суд зареєстрував її після 09:00 год 25.03.2025.

В обґрунтування заяви на поновлення строку на апеляційне оскарження заявник зазначає, що має право на суд по кожній справі, а отже, причини пропуску строку на подання апеляційної скарги у зв`язку з написанням заяви про скасування судового наказу суд повинен вважатися поважними. Як вже було зазначено у попередній заяві про поновлення строку - 28.02.2025 позивач допомагала матері писати заяву про скасування судового наказу. Вважає, що перебування у судовому засіданні, підготовка до судового засідання та написання заяви про скасування судового наказу по справі № 917/341/25, тобто захист свого конституційного права на житло, є поважною причиною для поновлення строку.

Колегія суддів вважає за необхідне розглянути надану заяву скаржника від 25.03.2025 про поновлення апеляційного строку та зазначити наступне.

Дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію судового рішення доставлено до електронного кабінету позивача 28.01.2025 о 20:25 год, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем отримання є 29.01.2025.

Строк на апеляційне оскарження з моменту отримання судового рішення закінчився 28.02.2025.

Апеляційна скарга направлена до суду апеляційної інстанції 03.04.2025, через підсистему «Електронний суд», тобто після закінчення встановленого процесуальним законом тридцятиденного строку на її подання.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень в апеляційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006 року, заява № 23436/03).

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Щодо доводів апелянта про те, що з 28.02.2025 по 01.03.2025 остання допомогала своїй мамі писати заяву про скасування судового наказу по справі № 917/341/25, колегія суддів зазначає, що позивачем жодних доказів на підтвердження зазначених обставин до суду апеляційної інстанції не надано. Крім того, що позивач жодним чином не обґрунтовує неможливість подання апеляційної скарги в період з 30.01.2025 р. по 27.02.2025 р.

Жодних обґрунтованих доводів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги за період після отримання копії оскаржуваного судового рішення, заявник в клопотанні про поновлення строку не наводить та ніяких доказів не надає.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали позивачу скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою, не наведено.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Також, колегія суддів зазначає, що наведеним доводам у клопотанні від 25.03.2025 вже надавалася оцінка в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 12.03.2025.

Враховуючи, що подане позивачем клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є не обґрунтованим, колегія суддів дійшла висновку про визнання неповажними причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 по справі № 440/8064/24.

За таких обставин, в задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційного оскарження слід відмовити.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 по справі № 440/8064/24 відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 по справі № 440/8064/24 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис) В.В. Катунов І.М. Ральченко