Справа № 420/31375/24
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючої судді Бойко О.Я.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання повторно розглянути заяву, вирішив адміністративний позов задовольнити.

І. Суть спору:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до відповідача, Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області, в якій просив суд:

(1). Визнати протиправною бездіяльність Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області шодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 17 липня 2024 року;

(2). Зобов`язати Тарутинську селищну раду Болградського району Одеської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2024 року з урахуванням висновку суду.

ІІ. Аргументи сторін

(а) Позиція Позивача

В обґрунтування позовних вимог вказав, що розгляд його заяви від 17.07.2024 року відбувся відповідачем з порушенням вимог Закону України «Про звернення громадян», внаслідок чого заява від 17.07.2024 року потребує повторного розгляду. В порушення вимог ст. 18 Закону розгляд звернення позивача відбулось без участі його довіреної особи ОСОБА_2 , внаслідок чого був позбавлений права надати через свого представника додаткові матеріали та викласти аргументи щодо фактів порушень допущених комісією при складання Акту. Відповідач в порушення ст. 15 Закону не розглянув та не надав відповіді, з посиланням на норму законодавчого акту, відносно вказаних в заяві фактів порушень, при складанні комісією Акту. Також з відповіді відповідача вбачається, що звернення розглядала начальник відділу містобудування та архітектури селищної ради Младінова О.Д., що є порушенням ч. 4 ст. 7 Закону, бо остання була головою комісії дії якої (комісії) привели до порушень при складанні Акту та за приписами вказаної норми Закону не мала права здійснювати розгляд звернення. З посиланням на постанову Верховного Суду від 01.07.2020 року по справі № 826/3849/16, позивач зазначає, що не розгляд відповідачем вказаних в заяві всіх фактів порушень та не надання на них обґрунтованої відповіді з посиланням на норму законодавчого акту вказує на його протиправну бездіяльність.

16.12.2024 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, зокрема, що відзив не спростовує викладених в позовній заяви обставин бездіяльності відповідача при розгляді звернення від 17 липня 2024 року, внаслідок підлягає відхиленню.

(б) Позиція Відповідачів

02.12.2024 р. до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у повному обсязі у позовних вимогах.

Відповідачем зазначено, що позивач скаржиться, що обстеження проводилось без участі власника будинку, але він ще не є власником (він вважає себе спадкоємцем), комісії про це зовсім не було відомо, так як з заявою до комісії звернувся власник земельної ділянки ОСОБА_3 , яка була присутня коли комісія обстежувала технічний стан житлового приміщення. Також, з`ясувалось що власником зруйнованого будинку, згідно даних інвентаризаційної справи Тарутинського БТІ є померлий ОСОБА_4 , про що вказано в акті обстеження виїзної комісії Тарутинської селищної ради. Комісія працювала в межах своїх повноважень згідно з рішенням виконавчого комітету Бессарабської (Тарутинської) селищної ради № 698 від 30 березня 2023 «Про створення комісії з обстеження. Технічного стану житлового приміщення (будинку, квартири)», яким затверджено Порядок обстеження технічного стану житлового приміщення (будинку, квартири). В комісії немає сертифікованого спеціалісту, тому саме голова та члени комісії працювали в межах наданих комісії компетенції та повноважень, згідно затвердженого вищевказаного Порядку

ІІІ Процедура та рух справи

14.10.2024 ухвалою Одеський окружний адміністративний суд, прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ІV. Обставини справи встановлені судом та докази на їх підтвердження

Судом встановлено, що 17.07.2024 року позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив притягти до відповідальності посадових осіб, які діяли всупереч діючого законодавства України при обстеженні житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 та за наслідками розгляду даної заяви скасувати Акт від 04.07.2024 року, з підстав, що:

- в порушення п.3.1 «Порядку обстеження технічного стану житлового приміщення (будинку, квартири), затвердженого рішенням виконкому Тарутинської селищної ради від 30.03.2023 року № 698 обстеження вказаного житлового будинку проводилось комісією без участі власника;

- склад комісії, яка проводила обстеження житлового будинку не відповідає вимогам п.6 «Положення про порядок обстеження стану жилих будинків ...» (далі Положення), затвердженого Постановою Ради міністрів Української РСР від 26.04.1984 року № 189. Бо, до її складу не включені: заступник голови виконкому, представник закладу санітарно-епідеміологічної служби, представник органу державного пожежного нагляду, депутат місцевої ради, інженер житлово-експлуатаційної організації;

- в порушення п.2 Положення з Акту умисно не вбачається результати обстеження основних конструктивних елементів житлового будинку окремо; фундаменту, стін, даху;

- відповідно до абз. 4 п.2 «Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва», затвердженого постановою КМУ від 12.04.2017 року № 257 проведення обстеження об`єкта або пошкодженого об`єкта забезпечується відповідним власником або управителем, уповноваженим органом шляхом залучення фахівців, що мають відповідну кваліфікацію, а саме: відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та мають кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт з обстеження у будівництві об`єктів класу наслідків (відповідальності), що визначені кваліфікаційними вимогами (далі виконавці), або шляхом залучення підприємств, установ та організацій, у складі яких є такі виконавці. Однак, голова та члени комісії, які приймали участь в обстежені житлового будинку, що за адресою: смт. Серпневе, вул. Осіння, 49 не мають кваліфікаційного сертифікату, та не мають право на проведення обстеження, що, в свою чергу, вказує на незаконність Акту.

Дану заяву позивач просив розглянути за участю представника за довіреністю Горелко Марії Анатолівни.

Листом від 07.08.2024 р. відповідач повідомив на звернення позивача щодо скасування Акту обстеження технічного стану житлового приміщення від 05.07.2024 року., що комісія що утворена відповідно до рішення № 698 від 30.03.2023 року виконавчого комітету Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області «Про створення комісії з обстеження технічного стану житлового приміщення (будинку, квартири)», діяла в межах своєї компетенції та своїх повноважень.

IV. Джерела права

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права на звернення регулює Закон України «Про звернення громадян» від 02 жовтня 1996 року № 393/96-ВР (далі Закон № 393/96-ВР), за приписами частини першої статті 1 якого громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 393/96-ВР громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Приписами статті 3 Закону № 393/96-ВР визначено, що під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Відповідно до ст. 4 Закону № 393/96-ВР до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких:

порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян);

створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод;

незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Згідно із ч. 1 ст. 7 Закону № 393/96-ВР звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

Стаття 15 Закону № 393/96-ВР визначає порядок розгляду звернень (клопотань).

Так, органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Відповідно до ст. 18 Закону № 393/96-ВР громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, медіа, посадових осіб, має право: особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви; знайомитися з матеріалами перевірки; подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу; бути присутнім при розгляді заяви чи скарги; користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку; одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги; висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги; вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.

Водночас, стаття 19 Закону встановлює обов`язки органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, медіа, їх керівників та інших посадових осіб щодо розгляду заяв чи скарг, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

Зі змісту наведених правових норм слід дійти висновку, що кожен має право звернутися із заявою, скаргою чи пропозицією до органу державної влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, посадової особи. Цьому праву відповідає обов`язок відповідних суб`єктів своєчасно, об`єктивно розглянути звернення, надати обґрунтовану та вичерпну відповідь по кожному з поставлених у зверненні питань, або, у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою, роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення чи передати її на розгляд до іншого органу, до повноважень якого віднесено вирішення порушених у зверненні питань.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15 серпня 2019 року у справі № 823/782/16, від 19 листопада 2019 року у справі № 813/1761/16, від 31 липня 2020 року у справі № 826/3849/16 та від 17 вересня 2020 року у справі № 802/2001/16-а.

Як вбачається зі змісту заяви, позивач бажав, щоб його представник був присутнім при розгляді заяви.

Вказані вимоги позивача відповідають встановленим статтею 18 Закону № 393/96-ВР при розгляді заяви чи скарги, а також обов`язкам органів державної влади, які встановлені статтею 19 Закону № 393/96-ВР.

Суд зазначає, що орган державної влади, який здійснює розгляд звернення особи, зобов`язаний запросити таку особу на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу, або обґрунтовано та відповідно до правомірних підстав повідомити про незалучення особи на таке засідання.

Разом з тим, обґрунтованої відповіді щодо участі представника позивача при розгляду заяви від відповідача не отримав.

Докази запрошення відповідачем позивача на засідання щодо розгляду заяви в матеріалах справи відсутні, що, зрештою, призвело також до позбавлення права позивача на особисте викладення аргументів особі, що здійснювала розгляд заяви. У зв`язку з наведеним, суд дійшов висновку, що має місце протиправна бездіяльність відповідача.

Крім того, щодо змісту листа-відповіді відповідача від 07.08.2024 р. на заяву позивача від 17.07.2024 р., суд зазначає, що відповідач обмежився формальною відповіддю, не надаючи оцінку порушенням, вказаним позивачем у заяві.

Саме по собі надання будь-якої відповіді на звернення громадянина у визначені законом строки не слід вважати повним і належним виконанням свого обов`язку суб`єктом владних повноважень. Так, істотною умовою такої відповіді є її належне обґрунтування і вирішення поставлених у зверненні питань (із урахуванням суті відповідного звернення і на підставі його ґрунтовного й всебічного вивчення).

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові від 29 липня 2020 року у справі №826/5053/17.

Велика Палата Верховного Суду, зокрема, у постановах від 27 лютого 2020 року у справі № 800/304/17, від 08 вересня 2022 року у справі № 9901/276/19 вказувала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Крім того, суд звертає увагу, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Згідно із абз. 1 ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно, суд не бере до уваги посилання відповідача у відзиві на позовну заяву на обставини та надані на їх підтвердження докази, як такі, що не були покладені в основу оскаржуваного листа.

Враховуючи викладене, суд вважає, що під час розгляду заяви відповідач допустив протиправну бездіяльність, яка полягала в порушенні порядку розгляду звернення позивача, а також у наданні необґрунтованої відповіді на заяву без проведення всебічної перевірки.

Щодо позовної вимоги щодо зобов`язання Тарутинську селищну раду Болградського району Одеської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2024 року, суд враховує, що рішенням Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області «Про зміну назви та місцезнаходження Тарутинської селищної ради» від 30.10.2024 № 3481-VIII, змінено назву юридичної особи «Тарутинська селищна рада Болградського району Одеської області» () на «Бессарабська селищна рада Болградського району Одеської області», тому позовні вимоги позивача позивача зобов`язального характеру підлягають задоволенню, у спосіб, з урахуванням встановлених судом обставин.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене вище, суд робить висновок, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

V. Розподіл судових витрат

Відповідно до квитанції від 18 вересня 2024 року позивачі сплатили судовий збір у сумі 1211,20 грн., який належить до розподілу на користь позивачів на підставі ч. 1 ст. 139 КАС України.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 77, 161,245, 255, 293, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1.Адміністративний позов задовольнити.

2.Визнати протиправною бездіяльність Тарутинської селищної ради Болградського району Одеської області щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 17 липня 2024 року.

3.Зобов`язати Бессарабську селищну раду Болградського району Одеської області (68500, Одеська обл., Болградський р-н, селище Бессарабське, вул. Широка, буд. 1, ) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) від 17 липня 2024 року, з урахуванням висновку суду.

4.Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Бессарабську селищну раду Болградського району Одеської області (68500, Одеська обл., Болградський р-н, селище Бессарабське, вул. Широка, буд. 1, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у справі - судовий збір у розмірі у розмірі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на постанову суду подається протягом тридцяти днів. Якщо розглянуто справу в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Оксана БОЙКО