Справа № 520/22321/24
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2025-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2025 року № 520/22321/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лапіної Ю.В.,

представника позивача - Токарєва С.В.,

представника відповідача - Власової С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" про поновлення строку звернення до суду у адміністративній справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 20.12.2023 за № 63669/6/20-40-04-04-17, що було складено комісією на підставі довідки від 14.12.2023 за № 3991/20-40-04-04-18, про анулювання реєстрації Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку та рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області 22.07.2024р. за № 18/20-40-04-14-16 про виключення Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024.

В обґрунтування позову позивачем вказано, що відповідачем протиправно анульовано реєстрацію та виключено Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку.

Ухвалою суду від 02.09.2024 відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено розгляд справи у підготовчому провадженні.

Представником відповідача засобами програмного забезпечення "Електронний суд" подано відзив на позовну заяву, де останній проти висунутих вимог заперечував та зазначив, що скасування реєстрації та виключення Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку здійснено на підставі та у порядку передбаченими чинним законодавством. Відтак, на думку контролюючого органу, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Протокольною ухвалою від 13.03.20245 постановленою в судовому засіданні без оформлення окремого документа, судом розглянуто та прийнято заяву представника позивача про уточнення у позові назви оскаржуваного рішення від 20.12.2023 за № 63669/6/20-40-04-04-17 та здійснення подальшого розгляду позовних вимог такій редакції:

- скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області №5103 від 20.12.2023 за вих.№ 63669/6/20-40-04-04-17 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру та рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області 22.07.2024 за № 18/20-40-04-14-16 про виключення Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024.

Протокольною ухвалою від 19.11.2024 закрито підготовче провадження в адміністративній справі.

Представник позивача в судове засідання прибув, позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував.

Протокольною ухвалою від 20.03.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив таке.

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст", перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Харківській області, Шевченківська ДПІ, (Шевченківський район м. Харкова (2030). Підприємство включено до реєстру платників єдиного податку 3 групи за ставкою 3 відсотки з 01.04.2020. ПРАТ «МЖК Інтернаціоналіст» зареєстровано платником на додану вартість з 11.07.1997.

Головним державним інспектором відділу адміністрування ПДВ управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС в Харківській області Гриневич К.В. на підставі Наказу Міністерства фінансів від 14.11.2014 № 1130 «Про затвердження положення про реєстрацію платників податків на додану вартість» здійснено моніторингові заходи платників ПДВ включених до відповідного реєстру станом на 14.12.2023.

Згідно з даними довідки від 14.12.2023 №3991/20-40-0404-18, за підсумками моніторингу виявлено, що позивачем, як платником ПДВ, протягом 12 послідовних податкових місяців не подано контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подано такі декларації (податкові розрахунки), які свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

За результатами розгляду зібраних документів 19.12.2023 Комісія (яка діє на підставі розпорядження Головного управління ДПС в Харківській області від 21.12.2022 №27-Р зі змінами та доповненнями) дійшла висновку про наявність підстав для анулювання реєстрації платника на додану вартість, у зв`язку з неподанням протягом 12 послідовних податкових місяців (за період листопад 2022 року жовтень 2023 року) не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подано такі декларації (податкові розрахунки), які свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

В.о. начальника Головного управління ДПС в Харківській області Гладченком В.В. на підставі довідки від 14.12.2023 №3991/20-40-0404-18 прийнято рішення №5103 від 20.12.2023 вих.№63669/6/20-40-04-04-17 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ПРАТ «МЖК Інтернаціоналіст» (за формою №6-РПДВ).

Фахівцем контролюючого органу проведено перевірку ПРАТ «Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст» з питання порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування, за результатами якої 02.10.2023р. складено Акт №29946/20-40-04-14-03/01282609.

На підставі висновків вищевказаного Акту перевірки відповідачем - ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення від 24.10.2023 №57/20-40-04-14-16 про виключення з Реєстру платників єдиного податку, яким за порушення абз. 8 п.п. 298.2.3. п. 298.2 ст. 298 ПК України ПРАТ «Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст» виключено з Реєстру платників єдиного податку .

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 у справі №520/397/24 позов ПРАТ «МЖК Інтернаціоналіст» задоволено частково, зокрема, визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 24.10.2023 за №57/20-40-04-14-16 про виключення Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з реєстру платників єдиного податку. Рішення набрало законної сили.

На виконання рішення суду, Головним управлінням ДПС у Харківській області 02.07.2024 відновлено реєстрацію позивача, як платника єдиного податку у реєстрі платників єдиного податку.

Головним управлінням ДПС в Харківській області проведено камеральну перевірку щодо порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування платника єдиного податку та складено акт від 02.07.2024 №31090/20-40-04-14-03/01282609.

За результатами камеральної перевірки виявлено, що станом на 31.12.2023 не подано до контролюючого органу заяву про відмову від спрощеної системи оподаткування у зв`язку із переходом на сплату інших податків і зборів з 01.01.2024 ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ».

ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ» подано до контролюючого органу заперечення від 06.07.2024 №47 (вх. від 08.07.2024 №44427/6/ЕП) на акт камеральної перевірки з питання порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування від 02.07.2024 № 31090/20-40-04-14-03/01282609.

Комісією з питань розгляду заперечень, пояснень до актів камеральних перевірок, розгляду спірних питань, які виникли під час проведення камеральних перевірок прийнято рішення залишити висновки акту камеральної перевірки від 02.07.2024 №31090/20-40-04-14-03/01282609 без змін.

Рішенням Головного управління ДПС в Харківській області від 22.07.2024 №18/20-40-04-14-16 виключено ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ» з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024.

Не погоджуючись з рішеннями Головного управління ДПС в Харківській області ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ» звернулось до суду з позовом.

Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам та запереченням проти них, суд зазначає таке.

Спірні правовідносини регулюються приписами Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).

Відповідно до підпунктів 49.2, 49.4 статті 49 ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Податкова звітність з податку на додану вартість подається в електронній формі контролюючому органу всіма платниками цього податку з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Питання анулювання реєстрації платника податку на додану вартість визначається статтею 184 ПК України, в підпункті «г» пункту 184.1 якої закріплено, що реєстрація діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Порядок анулювання реєстрації платників податку на додану вартість визначається Положенням про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130 (далі - Положення № 1130).

Відповідно до пунктів 2.3, 2.4, 2.5, 2.6 Положення № 1130 формування та ведення реєстру платників податку на додану вартість здійснює Державна податкова служба України. З кола обов`язків щодо ведення Реєстру Державна податкова служба України здійснює: розробку організаційних та методологічних принципів ведення Реєстру; організацію реєстрації платників ПДВ; присвоєння платникам ПДВ індивідуальних податкових номерів; розробку технології та програмно-технічних засобів ведення Реєстру; виконання функцій адміністратора бази даних Реєстру (накопичення, аналіз даних, контроль за достовірністю та актуалізацією даних, їх зберіганням, захистом, контроль за правом доступу тощо); автоматизоване ведення бази Реєстру; розробку нормативних документів на створення, ведення та користування даними Реєстру; оприлюднення даних з Реєстру; формування і надання довідок з Реєстру; розгляд скарг, поданих в адміністративному порядку відповідно до статей 55,56 розділу II Кодексу, або звернень про перегляд рішень контролюючих органів з питань реєстрації, анулювання реєстрації, перереєстрації платників податку або про внесення записів чи змін до Реєстру.

Контролюючі органи в областях та місті Києві, міжрегіональні територіальні органи забезпечують організацію роботи з реєстрації та обліку платників ПДВ, що перебувають на їх території. Контролюючі органи, зазначені у пункті 2.5 цього розділу, та державні податкові інспекції, які їм підпорядковуються, здійснюють: приймання заяв, контроль за повнотою даних щодо відповідності нормативним документам; обробку даних заяв та документів щодо реєстрації, перереєстрації, анулювання реєстрації платників ПДВ; реєстрацію, перереєстрацію, анулювання реєстрації платників ПДВ; формування і надання витягів з Реєстру; підготовку та обробку документів щодо відміни анулювання реєстрації; моніторинг платників ПДВ, включених до Реєстру.

Як вбачається з положень пункту 5.2 Положення №130, при розгляді питання анулювання реєстрації згідно з підпунктом "г" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу (підпункт "г" пункту 5.1 цього розділу) 12 місяців визначаються із урахуванням того, що: не враховується місяць, в якому проведено реєстрацію особи платником ПДВ, якщо особа зареєстрована платником ПДВ з дня іншого ніж перший день календарного місяця; включаються останні 12 послідовних податкових місяців, за які подані податкові декларації (у разі подання декларацій) або сплив строк подання податкових декларацій (у разі неподання декларацій) до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.

Відповідно до пункту 5.5. Положення №1130, анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу може бути здійснене на підставах, визначених у підпунктах "б" - "з" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу (підпункти "б" - "з" пункту 5.1 цього розділу).

Контролюючі органи здійснюють постійний моніторинг платників ПДВ, включених до Реєстру, та приймають рішення про анулювання реєстрації платників ПДВ у разі існування відповідних підстав.

Рішення про анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу приймаються за наявності відповідних підтвердних документів (відомостей). Такими документами є, зокрема, довідка про подання/неподання платником ПДВ контролюючому органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або реєстр (перелік) податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту у таких деклараціях (податкових розрахунках) протягом 12 послідовних податкових місяців (підстава - підпункт "г" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу). У реєстрі (переліку) зазначаються дані про реєстрацію особи платником ПДВ та по кожній декларації (податковому розрахунку) - податковий період, дата надходження декларації (податкового розрахунку) до контролюючого органу, загальні обсяги постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту звітного періоду, вказані у відповідних рядках та колонках податкової декларації (податкового розрахунку) (підпункт 3 пункту 5.5 Положення №1130).

Відповідно до пункту 5.6 Положення № 1130 за наявності зазначених підтвердних документів (відомостей) контролюючий орган за місцем перебування на обліку платника податків приймає рішення про анулювання реєстрації особи - платника ПДВ незалежно від здійснення контролюючим органом документальних та камеральних перевірок такої особи і їх результатів, а також обов`язку такої особи бути зареєстрованою та/або нараховувати чи сплачувати податок на додану вартість відповідно до законодавства.

Рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ за самостійним рішенням контролюючого органу оформляється за формою № 6-РПДВ.

Анулювання реєстрації здійснюється шляхом виключення платника ПДВ з Реєстру.

Суд зауважує, що відповідно до підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України, реєстрація платника ПДВ діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Аналіз наведеної норми права дає можливість дійти висновку, що обов`язковою умовою для прийняття контролюючим органом рішення щодо анулювання реєстрації платника податків є не здійснення платником податків господарської діяльності щодо укладання правочинів, які оподатковуються ПДВ, що тягне за собою не подання відповідних декларацій або їх подання з нульовими відомостями.

У той же час, конструкція вказаної правової норми передбачає наявність пасивної поведінки суб`єкта господарювання щодо ведення протягом 12 послідовних податкових місяців господарської діяльності.

(Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №380/8687/20).

Тобто, має надаватись оцінка діям вчиненим позивачем на запобігання негативним наслідкам у вигляді, зокрема, анулювання реєстрації платником ПДВ.

З матеріалів справи встановлено, що позивач не подавав за листопад 2022 грудень 2023 декларацій платника ПДВ причиною невиконання податкового зобов`язання зазначав військовий стан в Україні, розташування підприємства у зоні ймовірних бойових дій.

Харківську територіальну громаду з 15.09.2022 , згідно з даними Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376, включено до територій можливих бойових дій.

З метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 затверджений Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України, та переліків документів на підтвердження (далі - Порядок № 225).

Цим Порядком визначено, зокрема, підстави неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) та правила надання заяви та документів, що доводять неможливість виконання податкових обов`язків тощо.

Згідно Порядку № 225 керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви платника податків.

Проте, позивач впродовж розгляду справи не довів наявність обставин звернення товариства до податкового органу з відповідною заявою на виконання положень Порядку № 225, будь-яких доказів на підтвердження існування таких обставин не надавав, підставами позову не визначав.

Саме по собі посилання позивача на неможливості подання у визначені строки податкових декларацій через розташування підприємства на території можливих бойових дій та військовий стан в Україні не може вважатися самостійною підставою неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, в розумінні положень Порядку № 225.

Норми пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачають звільнення від відповідальності у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, і за умови підтвердження неможливості виконання платником податків обов`язків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Верховний Суд в постанові від 28.02.2024 у справі № 280/6527/22 зазначив, що для звільнення платника від виконання податкових обов`язків обставини неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку повинні бути реальними та об`єктивними, а не формальними. Платник податків повинен надати документи, які підтверджуються виникнення обставин, які унеможливлюють ведення господарської діяльності та виконання податкових обов`язків.

Відтак, позивач не надав до суду доказів неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку, яке полягало у поданні декларацій з ПДВ, а тому суд вбачає дії контролюючого органу, щодо прийняття рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ правомірними.

Окремо суд звертає увагу на посилання представника позивача, щодо відсутності повноважень т.в.о. керівника Головного управління ДПС у Харківській області Гладченка В.В.. на підписання рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ №5103 від 20.12.2023 вих.№63669/6/20-40-04-04-17.

На виконання протокольної ухвали суду про витребування доказів представником відповідача до суду надано докази повноважень осіб, що здійснювали підписання оскаржуваних рішень. Згідно з Наказом в.о. голови Державної податкової служби України №1596-о від 12.10.2022 на Гладченка Василя Васильовича покладено тимчасове виконання обов`язків керівника Головного управління ДПС у Харківській області.

Як вбачається зі змісту Положення про Головне управління ДПС в Харківській області затвердженого Наказом Державної податкової служби України 12.11.2020 № 643, ГУ ДПС очолює начальник, який призначається на посаду та звільняється з посади Головою ДПС, відповідно до законодавства про державну службу за погодженням з Міністром фінансів, у тому числі у разі покладання обов`язків за вакантною посадою (пункт 10) Начальник ГУ ДПС, зокрема, очолює ГУ ДПС, здійснює загальне керівництво його діяльністю, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; утворює комісії, робочі та експертні групи; підписує накази ГУ ДПС; дає у межах повноважень доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями та працівниками ГУ ДПС; має право надавати посадовим (службовим) особам ГУ ДПС (його структурних підрозділів) повноваження на виконання певних функцій, передбачених Податковим кодексом України, законодавством з питань сплати єдиного внеску, законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС, у межах повноважень, визначених цим положенням та у порядку, встановленому окремим наказом ДПС, зокрема на: підписання у межах компетенції запитів, листів, листів-відповідей, індивідуальних податкових консультацій, повідомлень, довідок, податкових вимог, платіжних інструкцій на примусове списання (стягнення) коштів, висновків, електронних висновків/електронних повідомлень, реєстраційних посвідчень про реєстрацію реєстраторів розрахункових операцій, реєстрів, витягів з реєстрів, заяв до органів реєстрації та державної виконавчої служби, направлень на проведення перевірок, ліцензій (дублікатів ліцензій) та додатків до них (дублікатів додатків) на роздрібну та оптову торгівлю підакцизними товарами, зберігання пального; актів, звітів, договорів-доручень, прийняття податкових повідомлень-рішень, взяття на облік, погашення та опротестування податкових векселів, прийняття інших рішень та підписання інших документів у межах повноважень, визначених Податковим кодексом України, законами України, порядками, положеннями та інструкціями, затвердженими постановами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства фінансів України та ДПС (пункт 11).

Відтак, Гладченко В.В. відповідно до наданих йому функціональних повноважень був уповноважений на підписання рішень про анулювання реєстрації платника ПДВ. Тому доводи представника позивача, щодо неправомочності підписанта рішення №5103 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість є безпідставними.

Щодо оскарження позивачем рішення Головного управління ДПС в Харківській області від 22.07.2024 №18/20-40-04-14-16 про виключення ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ» з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024, суд зазначає таке.

Відповідно до положень абзацу 5 пункту 293.8 статті 293 ПК України, у разі анулювання реєстрації платника податку на додану вартість у порядку, встановленому розділом V цього Кодексу, платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату єдиного податку за ставкою у розмірі 5 відсотків (для платників єдиного податку третьої групи) або відмовитися від застосування спрощеної системи оподаткування шляхом подання заяви щодо зміни ставки єдиного податку чи відмови від застосування спрощеної системи оподаткування не пізніше ніж за 15 календарних днів до початку наступного календарного кварталу, в якому здійснено анулювання реєстрації платником податку на додану вартість.

Згідно з пунктом 299.11 статті 299 ПК України, у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Положення пункту 299.11 статті 299 ПК України не містять чіткого визначення, який саме вид перевірки є належним у випадку виявлення порушень платником першої третьої груп.

Суд звертає увагу на те, що аналіз вказаних вище норм свідчить про те, що виявлення порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених Главою 1 розділу XIV Податкового кодексу України можливе лише під час проведення перевірок.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд при розгляді подібних адміністративних справ сформував наступні висновки: реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (постанови від 26 лютого 2019 року у справі №805/1396/17-а, від 05 лютого 2019 року у справі №805/206/17-а, від 24 січня 2019 року у справі №813/1346/18, від 05 червня 2018 року у справі №813/4266/17).

Відповідно, єдиним законним способом реалізації владних управлінських функцій є проведення документальної перевірки на підставі якої встановлюється, що платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), як наслідок - прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників цього податку.

Про обов`язок деталізувати зміст виявлених порушень та необхідність відповідності такого опису вказаним висновкам про вчинене в акті перевірки акцентує увагу в численних рішеннях і Верховний Суд, зокрема в постанові від 26 червня 2023 року у справі №815/6819/14.

(Правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 18.03.2025 у справі №160/21398/24).

Повертаючись до обставин справи суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів проведення документальної перевірки позивача.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з п.76.1 ст.76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Таким чином, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених п.75. ст.75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником податків вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.

Перевірка будь-яких відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюються.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складання розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування тощо).

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені Верховним Судом у постанові від 10.11.2021 у справі №200/697/20-а.

Так, перевірка суб`єкта підприємницької діяльності-платника єдиного податку на предмет дотримання ним вимог перебування на спрощеній системі оподаткування не відноситься до камеральних перевірок, а може проводитись шляхом призначення та проведення документальної планової або позапланової перевірки платника податків у відповідності до норм ПК України.

Отже, контролюючим органом повинна бути проведена документальна перевірка платника податків та прийнято рішення про анулювання реєстрації шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.

У межах даної справи, контролюючим органом не проведено документальної планової або позапланової перевірки платника податків, а рішення про анулювання реєстрації прийнято на підставі акту камеральної перевірки.

Тобто, оскаржуване рішення прийнято без дотримання належної процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку, відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Також, суд, надаючи оцінку доводам представника позивача, щодо правомочності ОСОБА_1 здійснювати підписання рішень про виключення з реєстру платників єдиного податку, зазначає, що Наказом №121 від 17.02.2023 в.о. начальника ГУ ДПС в Харківській області Гладченка В.В. уповноважено Свєтош Н.В., начальника Центрального відділу податків та зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб, на підписання рішень про анулювання реєстрації платника єдиного податку, та на їх підставі виключення з Реєстру платників єдиного податку (у порядку п. 299.10 ст 299 ПК України).

Як передбачено Положенням про Головне управління ДПС в Харківській області затвердженого Наказом Державної податкової служби України 12.11.2020 № 643, начальник ГУ ДПС має право надавати посадовим (службовим) особам ГУ ДПС (його структурних підрозділів) повноваження на виконання певних функцій, передбачених Податковим кодексом України, зокрема, прийняття податкових повідомлень-рішень, взяття на облік, прийняття інших рішень та підписання інших документів у межах повноважень, визначених Податковим кодексом України, законами України, порядками, положеннями та інструкціями, затвердженими постановами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства фінансів України та ДПС (пункт 11).

Тому ОСОБА_1 , як уповноважена особа, мала належним чином делеговані повноваження на підписання рішення від 22.07.2024 №18/20-40-04-14-16 про виключення ПРАТ «МЖК ІНТЕРНАЦІОНАЛІСТ» з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024.

Щодо інших посилань сторін, суд враховує, що відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до положень статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частин 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст".

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" (вулиця Данилевського, будинок, 38, місто Харків, 61058, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057 ) про скасування рішень, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 22.07.2024 № 18/20-40-04-14-16 про виключення Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" з Реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс Інтернаціоналіст" (вулиця Данилевського, будинок, 38, місто Харків, 61058, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057 ).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Мельников Р.В.