Справа № 140/994/25
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2025-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року ЛуцькСправа № 140/994/25

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Володимирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України до Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Володимирська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (далі - МКІП України, позивач) звернулася з позовом до Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації (далі Управління, відповідач) про визнання протиправною бездіяльності щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., який знаходиться в Володимирському районі на території Поромівської ОТГ біля с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин, та неподання до Міністерства культури та стратегічних комунікацій України пропозицій про занесення вказаного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; зобов`язання вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., який знаходиться в Володимирському районі на території Поромівської ОТГ біля с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин, та подання пропозицій до Міністерства культури та стратегічних комунікацій України про занесення вказаного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на території Іваничівської селищної ради Володимирського району наявний об`єкт культурної спадщини за видом археологія Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин).

Позивач зазначає, що вказаний об`єкт культурної спадщини занесений до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Волинської області за видом «археологія» наказом управління культури і туризму облдержадміністрації від 29.12.2009 № 151. Поряд із цим, як встановлено із інформації Міністерства культури та інформаційної політики України в Державному реєстрі нерухомих пам`яток України відсутня інформація про вказану пам`ятку археологічної спадщини.

За результатами опрацювання та співставлень інформацій з загальнодоступного веб-порталу «wikipedia» (за посиланням https://uk.wikipedia.org/wiki/), загальнодоступного веб-порталу «GeoHack пам`ятка» (за посиланням https://geohack.toolforge.org/), програмного забезпечення GoogleEarth та загальнодоступного веб-порталу «kadastr.live» (за посиланням https://kadastr.live/) встановлено, що інформація про земельну ділянку під пам`яткою археології Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., як землі історико-культурного призначення, у Державному земельному кадастрі також відсутня.

Невнесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України щойно виявленого об`єкту культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., який перебуває у такому статусі уже п`ятнадцятий рік поспіль та не має статусу пам`ятки, сприяє її використанню не за призначенням та, як наслідок, можливому знищенню. Вказане стосується і земельної ділянки, яка відповідно до вимог чинного законодавства належить до земель історико-культурного призначення та є виключно державною власністю.

Водночас, всупереч вимог чинного законодавства Відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у не виготовленні упродовж тривалого часу облікової документації на щойно виявлений об`єкт археології - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., а також не ініціюванні, на підставі розроблених облікових документів, питання про внесення даного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Таким чином, внаслідок бездіяльності уповноваженого органу - Департаменту культури, молоді та спорту Волинської ОДА, об`єкт культурної спадщини Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин), починаючи з 2009 року не занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. При цьому, варто звернути увагу на те, що з урахуванням законодавчого визначення терміну "пам`ятка" (ст. 1 Закону України "Про охорону культурної спадщини") щойно виявлений об`єкт культурної спадщини Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин), не має статусу "пам`ятки", оскільки не занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, та, як наслідок, може бути використаний третіми особами не за призначенням та у порушення вимог пам`яткоохоронного законодавства.

Прокурор зазначив, що звертається до суду із цим позовом з метою захисту інтересів держави та набуває статусу позивача з огляду на те, що у цьому випадку відсутній орган, який уповноважений здійснювати представництво інтересів держави у спірних правовідносинах.

Ухвалою судді від 10.02.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) (а.с.62).

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 замінено позивача - Департамент культури, молоді та спорту Волинської обласної державної адміністрації () на правонаступника - Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації (43027, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 9, ) (а.с.82-83).

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі від 10.02.2025 відповідач отримав 11.02.2025 у зареєстрований в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» кабінет, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, однак відзиву на позовну заяву, у встановлений судом строк, не подав (а.с.63).

У наданих до суду додаткових пояснень від 27.02.2025, що надійшли від МКІП України підтримано позицію, викладену у позовній заяві (а.с.89-100).

Додатково представник позивача зазначив, що за інформацією, наявною у Міністерства, «Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст.» розташована на західній околиці села Бужанка, в урочищі «Журитин» Поромівської сільської територіальної громади Володимирського району Волинської області, є щойно виявленим об`єктом культурної спадщини, взятим на облік наказом управління культури і туризму Волинської обласної державної адміністрації від 29.12.2009 № 151.

При цьому Міністерство листом від 20.05.2024 № 06/15/4578-24 зверталось до Волинської обласної військової адміністрації з проханням вжити невідкладні заходи щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлені об`єкти культурної спадщини за видом «археологічні», які розташовані на території Волинської області, та подати до занесення їх до Реєстру (копія листа додається). Листом від 19.06.2024 № 5184/30/2-24 (вхідний реєстраційний номер від 19.06.2024 № 15774/06-24) Волинська обласна державна (військова) адміністрація проінформувала, що в межах Регіональної програми розвитку культури, мистецтв та охорони культурної спадщини на 2024-2025 роки заплановано на 2024 рік кошти на виготовлення облікової документації на об`єкти культурної спадщини, в тому числі на щойно виявлені, за видом «археологія» з метою внесення їх до Реєстру, проте обсяги фінансування є обмеженими. Департамент культури, молоді та спорту Волинської обласної державної адміністрації веде роботу з органами місцевого самоврядування щодо можливого виготовлення облікової документації на щойно виявлені об`єкти культурної спадщини за рахунок місцевих бюджетів (копія листа додається).

Разом з тим, за результатами перевірки електронної бази документообігу Міністерства станом на момент звернення прокурора із цим позовом установлено, що подання щодо занесення вказаної пам`ятки до Реєстру у встановленому законом порядку до Міністерства не надходило.

Інших заяв по суті справи чи клопотань про розгляд справи в судовому засіданні від учасників справи до суду не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини.

На території Іваничівської селищної ради Володимирського району наявний об`єкт культурної спадщини за видом археологія Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин).

Вказаний об`єкт культурної спадщини занесений до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Волинської області за видом «археологія» наказом управління культури і туризму облдержадміністрації від 29.12.2009 №151 (а.с.23).

Поряд із цим, як встановлено із інформації Міністерства культури та інформаційної політики України в Державному реєстрі нерухомих пам`яток України відсутня інформація про вказану пам`ятку археологічної спадщини.

За результатами опрацювання та співставлень інформацій з загальнодоступного веб-порталу «wikipedia» (за посиланням https://uk.wikipedia.org/wiki/), загальнодоступного веб-порталу «GeoHack пам`ятка» (за посиланням https://geohack.toolforge.org/), програмного забезпечення GoogleEarth та загальнодоступного веб-порталу «kadastr.live» (за посиланням https://kadastr.live/) встановлено, що інформація про земельну ділянку під пам`яткою археології Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., як землі історико-культурного призначення, у Державному земельному кадастрі також відсутня (а.с.35-38).

Судом встановлено, що з метою збереження щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, Володимирською окружною прокуратурою на адресу Департаменту культури, молоді та спорту Волинської ОДА направлено вимогу про наявність порушення вимог законодавства про охорону культурної спадщини щодо необхідності виготовлення облікової документації для внесення вказаного об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток України № 50/1-944вих-24 від 28.05.2024 (а.с.18-19).

Департамент культури, молоді та спорту Волинської ОДА листом від 11.06.2024 № 1290/02.1-24/2-24 повідомив, що Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин), перебуває на обліку як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини за видом «археологія» на підставі наказу управління культури і туризму облдержадміністрації від 29.12.2009 №151 (а.с.20-22).

До Державного реєстру нерухомих пам`яток України об`єкт не внесено через відсутність облікової документації, яка відповідає вимогам Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 11.03.2013 № 158 (у редакції наказу Мінкультури від 27.06.2019 № 501) та яка по даний час не розроблена, у зв`язку із відсутністю фінансування.

Так, Департамент культури, молоді та спорту Волинської ОДА у вищевказаному листі зазначив що, з метою пошуку фінансових можливостей для забезпечення виготовлення облікової документації Департаментом скеровано листи до Українського державного інститут культурної спадщини від 24.05.2024 №1151/02.1- 26/2-24, Державного підприємства «Науково-дослідний центр «Охоронна археологічна служба України» Інституту археології НАН України» від 04.06.2024 №1228/02.1-26/2-24 та Департаменту фінансів Волинської обласної державної адміністрації від 10.06.2024 № 1265/02.1-22/2-24.

Також, Департамент культури, молоді та спорту Волинської обласної військової адміністрації листом від 02.08.2024 №1669/02.1-24 повідомив, що Департамент фінансів Волинської ОДА запропонував вирішувати порушене у звернені питання у межах бюджетних призначень, затверджених Департаменту, або повернутись до його розгляду після надання відповідним головним розпорядником коштів обласного бюджету комплексних пропозицій щодо першочергових додаткових витрат, які потребують додаткового фінансування (а.с.39).

Згідно інформації Департаменту культури, молоді та спорту Волинської обласної державної адміністрації від 14.08.2024 №1737/02.1-24/2-24 статтею 1 розділу 9 Регіональної програми розвитку культури, мистецтва та охорони культурної спадщини в області на 2024-2025 роки, затвердженої наказом начальника Волинської обласної військової адміністрації від 14.11.2023 №430, на 2024 рік передбачено на виготовлення облікової документації на об`єкти культурної спадщини передбачено кошти в сумі 200 тис. гривень. Крім цього, кошторисом видатків Департаменту з обласного бюджету на 2024 рік передбачено в сумі 500 тис. гривень, в тому числі на виготовлення облікової документації 68 тис. гривень (а.с.42).

Листом від 29.08.2024 №1841/02.1-24/2-24 Департамент культури, молоді та спорту Волинської ОДА повідомив, що кошти на виготовлення облікової документації для внесення відповідного щойно виявленого об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України не виділялись. Вищевикладене свідчить про бездіяльність Департаменту культури, молоді та спорту Волинської ОДА, оскільки кошти Департаменту виділялись, однак на виготовлення облікової документації для внесення відповідного щойно виявленого об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України не спрямовувались (а.с.45).

Разом із цим, окружною прокуратурою 28.05.2024 та 25.06.2024 на адресу Міністерства культури та інформаційної політики України щодо виявлених порушень та вжитих заходів скеровано відповідні листи (а.с.15-16).

Міністерством культури та інформаційної політики України листом від 17.06.2024 № 05/15/5494-24, повідомлено окружну прокуратуру, що за результатом аналізу актуальної бази електронного документообігу МКІП встановлено, що облікова документація на даний щойно виявлений об`єкт культурної спадщини до МКІП не надходила. Станом на дату надання цієї відповіді заходи щодо занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру з боку МКІП не вживалися (а.с.17).

Таким чином, внаслідок бездіяльності уповноваженого органу - Департаменту культури, молоді та спорту Волинської ОДА, об`єкт культурної спадщини Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин), починаючи з 2009 року не занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VІІ «Про прокуратуру» (далі Закон №1697-VІІ) та статтею 53 КАС України.

Згідно з абзацом першим частини третьої статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Як визначено частинами четвертою, п`ятою статті 53 КАС України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Звернення прокурора із цим позовом обумовлене тим, що внаслідок бездіяльності уповноваженого органу - Департаменту культури, молоді та спорту Волинської ОДА щодо виконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини за видом археологія Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с. Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин), оскільки починаючи з 2009 року не занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Відповідно до частини четвертої статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон №1805-III.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону №1805-III, охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Отже, регулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини спрямоване на її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Згідно зі статтею 3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України та спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Стаття 4 Закону України від 18.03.2004 №1626-IV «Про охорону археологічної спадщини» визначає такі ж органи управління у сфері охорони археологічної спадщини.

Відповідно до частини другої статті 5 Закону №1805-III до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; координація робіт з виявлення, дослідження та документування об`єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.

Пунктом 1 Положення про Міністерство культури та інформаційної політики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2019 №885, визначено, що Міністерство є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України; Міністерство є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

При цьому на МКІП України відповідно до вимог пункту 4.9 розділу IV Порядку №158 покладено обов`язок координувати стан складання уповноваженими органами облікової документації та, у разі необхідності, приймати рішення про зобов`язання уповноваженого органу забезпечити складання облікової документації.

Отже, МКІП України є органом, який спеціально уповноважений державою на виконання функцій у спірних правовідносинах, зокрема, в частині здійснення контролю за виконанням нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

На думку суду, у позовній заяві прокурор обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту. Зокрема, звернення до суду з позовом у цьому випадку здійснено з метою захисту інтересів держави в сфері охорони культурної спадщини. При цьому МКІП України після повідомлення прокуратурою про виявлені порушення у сфері охорони культурної спадщини не зверталося із позовом до суду із цього питання.

Стосовно обґрунтованості інших аргументів, наведених у позові, суд зазначає наступне.

У статті 1 Закону №1805-III наводяться визначення термінів:

об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону;

облікова документація - документація, що формується в порядку обліку об`єктів культурної спадщини та містить дані щодо цінності об`єкта культурної спадщини, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність (предмет охорони об`єкта культурної спадщини), етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень;

уповноважений орган - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні (військові) адміністрації.

Частиною першою статті 6 Закону №1805-III визначені повноваження органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, серед них: подання пропозицій центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього; затвердження науково-проектної документації з визначення меж і режимів використання пам`ятки місцевого значення та її зон охорони, технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини (у разі встановлення такою документацією меж території пам`ятки місцевого значення та її зон охорони); затвердження науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення режиму використання пам`яток місцевого значення; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; забезпечення виготовлення, складання і передачі центральному органові виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини наукової документації з описами та фіксацією об`єктів культурної спадщини, а в разі отримання дозволу на їх переміщення (перенесення) - демонтаж із них елементів, які становлять культурну цінність, з метою збереження.

Частиною другою статті 6 Закону №1805-III встановлені повноваження районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно у сфері охорони культурної спадщини, зокрема: забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам`яток та в історичних ареалах населених місць; забезпечення дотримання режиму використання пам`яток місцевого значення, їх територій, зон охорони; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини та ін.

Частиною першою статті 13 Закону №1805-ІІІ передбачено, що об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.

Відповідно до статті 14 Закону №1805-ІІІ занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки: а) пам`ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини протягом одного року з дня одержання подання; б) пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу).

Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

За обставин цієї справи наказом Управління культури і туризму Волинської ОДА від 29.12.2009 №151 затверджено перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини, до яких з-поміж інших відноситься Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с. Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин) (а.с.24).

Порядок №158 (у редакції наказу МКІП України від 01.03.2024 №158, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2024 за №425/41770) визначає систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів.

Відповідно до пункту 1.2 розділу І Порядку №158 Державний реєстр нерухомих пам`яток України - банк даних, сформованих за єдиними ознаками та принципами, що містить відомості про пам`ятки культурної спадщини (далі - Реєстр).

Згідно із пунктом 1.4 розділу І Порядку №158 ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V цього Порядку, та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є: уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення; уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.

У пункті 1.2 розділу І Порядку №158 термін «уповноважений орган» означає орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Вказане кореспондує статті 1, пункту 2 частини першої статті 6 Закону №1805-ІІІ.

Виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації (пункт 2.1 розділу ІІ Порядку №158).

Відповідно до пунктів 3.1, 3.3 розділу ІІІ Порядку №158 на об`єкт, який виявлено в процесі досліджень і щодо якого подано Картку до органу охорони культурної спадщини, складається облікова документація у складі облікової картки за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку, до якої додаються коротка історична довідка та фотофіксація. Розробником облікової документації є наукові установи та громадські організації, юридичні особи та суб`єкти господарювання, в тому числі заклади культури, одним із видів діяльності яких є проведення наукових досліджень у сфері охорони культурної спадщини, та які мають у своєму складі чи залучають для проведення досліджень фахівців, що мають вищу освіту за спеціальністю «Музеєзнавство, пам`яткознавство», та/або фахівця-архітектора (для пам`яток та об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва), та/або дипломованого фахівця-археолога (для пам`яток та об`єктів археології), та/або фахівця, який має науковий ступінь кандидата наук (доктора філософії) або доктора наук за спеціальністю «Музеєзнавство, пам`яткознавство» або таких наук: мистецтвознавство, культурологія, архітектура - для об`єктів монументального мистецтва; архітектури - для об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, а також ландшафтних; історії - для археологічних, історичних об`єктів та об`єктів науки і техніки.

Пунктом 4.8 розділу IV Порядку №158 встановлено, що уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, внесений до Переліку до набрання чинності цим Порядком, у строк, що не перевищує 3 років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку.

Отже, взяття на облік об`єкта культурної спадщини та оформлення облікової документація передує розгляду питання внесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Порядком №158 визначено вичерпний перелік уповноважених органів, які зобов`язані забезпечувати складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини. Такими уповноваженими органами є орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Відповідні повноваження та обов`язки щодо розроблення облікової документації та внесення на її підставі пропозицій до міністерства уповноваженим органом (органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласною, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями) визначались і у Порядку №158 в редакції наказу Міністерства культури України від 27 червня 2019 року №501 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19 серпня 2019 року за №941/33912) до внесення змін наказом МКІП України від 01 березня 2024 року №158).

За приписами пунктів 1, 4, 7, 10 розділу ІІ Порядку №158 (в редакції наказу Міністерства культури України від 27.06.2019 №501) взяття на облік об`єкта культурної спадщини забезпечують уповноважені органи, повноваження яких поширюється на територію розміщення такого об`єкта, шляхом занесення його до Переліку об`єктів культурної спадщини. Рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку приймається у формі розпорядження голови місцевої державної адміністрації або акта Ради міністрів Автономної Республіки Крим, яке в день прийняття оприлюднюється на веб-сайті уповноваженого органу та має містити таку інформацію про об`єкт: найменування; власник або уповноважений ним орган (у разі наявності); місцезнаходження; дата утворення; вид; автентичність (збережено, збережено частково); цінність об`єкта з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду. Об`єкт набуває статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини з дня його внесення до Переліку. Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини у строк, що не перевищує трьох років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку.

Згідно з пунктом 1 розділу IV Порядку №158 (у редакції наказу від 27.06.2019 №501) для розгляду питання занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру ініціатором подаються Мінкультури такі документи: подання за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку, засвідчене підписом керівника установи, організації, що виступає Ініціатором; облікова документація.

Облікова документація складається на об`єкт культурної спадщини та містить дані щодо його цінності, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність, етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень (далі - облікова документація). Облікова документація складається з: облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; історичної довідки; матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз (дії негативних чинників); акта стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку (пункти 1, 3 розділу ІІІ Порядку №158 у редакції наказу від 27.06.2019 №501).

За змістом Порядку №158 як в останній, так і в попередній редакціях орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є уповноваженим органом; уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації.

Пунктом 1 Положення про Департамент культури, молоді та спорту Волинської ОДА, затвердженого розпорядженням начальника Волинської обласної військової адміністрації від 29.02.2024 №95 (далі Положення), визначено, що Департамент утворено головою Волинської ОДА шляхом перейменування управління культури, з питань релігій та національностей Волинської ОДА (а.с.25-26).

Відповідно до пункту 4 Положення Департамент у межах своєї компетенції забезпечує реалізацію державної політики, в тому числі у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно з підпунктами 18, 25 пункту 5 Положення одними із основних завдань Департаменту відповідно до покладених на нього повноважень є: формування та подання у встановленому порядку МКІП України (за погодженням із заступником голови обласної державної адміністрації відповідно до розподілу функціональних обов`язків) пропозицій щодо занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього; виконання функцій замовника, укладання з цією метою контрактів про виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та вжиття інших заходів щодо охорони культурної спадщини.

Наведене дає підстави для висновку, що відповідач як уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст. (Поромівська ОТГ, с. Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин) (включений до переліку наказом Управління культури та туризму від 29.12.2009 №151), та подати МКІП України пропозиції про його занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Натомість відповідачем не надано доказів того, що з часу внесення вказаного об`єкта до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ним вживалися заходи щодо забезпечення виготовлення облікової документації з метою подання пропозицій про його занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Висновки суду, разом з тим, підтверджені і інформацією, наданою Департаментом культури, молоді та спорту Волинської обласної державної (військової) адміністрації від 11.06.2024 № 1290/02.1-24/2-24 за вимогою окружної прокуратури від 28.05.2024 № 50/1-944вих-24 та інформацією, наданою МКІП від 17.06.2024 № 06/15/5494-24 за вимогою окружної прокуратури від 28.05.2024 № 50/1-943вих-24, а також листами Департаменту культури, молоді та спорту Волинської обласної державної адміністрації від 14.08.2024 № 1737/02.1-24/2-24 та від 29.08.2024 № 1841/02.1-24/2-24.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову.

Згідно із частиною другою статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки у цій справі задоволено позов суб`єкта владних повноважень, тому судові витрати зі сплати судового збору з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Володимирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України до Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., який знаходиться в Володимирському районі на території Поромівської ОТГ біля с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин, та неподання до Міністерства культури та стратегічних комунікацій України пропозицій про занесення вказаного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Зобов`язати Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Бужанка-1, селище давньоруського часу ХІІІ ст., який знаходиться в Володимирському районі на території Поромівської ОТГ біля с.Бужанка, на західній околиці села, в урочищі Журитин, та подання пропозицій до Міністерства культури та стратегічних комунікацій України про занесення вказаного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Володимирська окружна прокуратура (44700, Волинська область, місто Володимир, вулиця Драгоманова, 31) в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (01601, місто Київ, вулиця Франка Івана, 19, ).

Відповідач: Управління культури, з питань релігій та національностей Волинської обласної державної адміністрації (43027, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 9, ).

Суддя А.Я. Ксензюк