Справа № 440/8956/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 р.Справа № 440/8956/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Гонжака І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.01.2025, (головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко) по справі № 440/8956/24

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (далі -КДКА Полтавської області), в якій просила :

- визнати протиправним та скасувати рішення про притягнення, адвоката ОСОБА_1, свідоцтво № 500501 від 13.05.2021 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку із застосуванням до неї дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 6 (шість) місяців з 11.07.2024 по 11.01.2025.

В обґрунтування позову зазначила, що дисциплінарна справа розглянута неналежною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури - не за адресою робочого місця адвоката зазначеного в Єдиному реєстрів адвокатів України, без повідомлення позивача про час та місце засідання, отже рішенням КДКА Полтавської області від 11.07.2024 прийнято за результатами оцінки обставин, які, у свою чергу, не підтверджені належними доказами.

Заперечуючи проти вимог адміністративного позову, відповідач зазначив, до КДКА Полтавської області надійшла, скерована Головою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, на підставі пунктів 2.3.17 та 2.3.28 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 78 від 04-05.07.2014, ухвала Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 з доданими до неї матеріалам.

Відповідачем дотримано процедуру розгляду справи про притягнення адвоката до відповідальності, з повідомленням позивача засобами електронного зв`язку. При визначенні виду дисциплінарного стягнення КДКА Полтавської області враховано, що вчинення адвокатом ОСОБА_1 систематичних та грубих порушень Правил адвокатської етики, а тому правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 6 місяців з 11.07.2024 по 11.01.2025.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 07.01.2025 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Позивач, не погодившись з судовим рішенням, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду обставинам справи, що призвело до неправомірного висновку, просила його скасувати та прийняти нове, яким позов задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції безпідставно розглянуто справу в письмовому проваджені, за відсутності позивача не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання. Судове рішення не є обґрунтованим, оскільки оцінки доводам, викладеним позивачем у 5 пунктах позовної заяви не містить.

Крім того, судом порушено правила авторозподілу при визначенні судді Костенко Г.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

В судовому засіданні позивачка підтримала апеляційну скаргу, просила її задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти вимог апеляційної скарги, вважав рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що позивач є адвокатом, здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 000501 від 13.05.2021, видане на підставі рішення Ради адвокатів Сумської області № 15 від 29.11.2017, № 9 від 13.05.2021.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 у справі № 591/2940/21 (провадження № 1-кп/591/210/22) (суддя Сорока М.Р. ) (т. 1 а.с. 56-61) постановлено порушити питання перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Сумської області про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 000501 від 13.05.2021, видане на підставі рішення Ради адвокатів Сумської області № 15 від 29.11.2017, № 9 від 13.05.2021).

КДКА Сумської області направило ухвалу суду Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для перерозподілу до КДКА іншого регіону копія, посилаючись на відсутність кворуму.

Так, в листі голови КДКА Сумської області вих. № 2/38-24 від 01.04.2024 на адресу Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зазначено, що у дисциплінарної палати КДКА Сумської області немає повноважень для здійснення дисциплінарних проваджень відносно адвокатів через відсутність кворуму. Зі складу дисциплінарної палати, до якої входили 9 адвокатів, вибуло 7 членів, один з яких помер, а 6 членів дисциплінарної палати протягом листопада-грудня 2023 подали заяви про складання своїх повноважень у зв`язку з небажанням виконувати обов`язки члена дисциплінарної палати, що зафіксовано у протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Сумської області від 27.12.2023. (т. 1 а.с. 53-54)

Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скерував ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 до КДКА Полтавськогї області для розгляду по суті, з підстав відсутності кворуму У КДКА Сумської області, про що листом вих. № 789 від 12.04.2024 повідомлено відповідача . (т. 1 а.с. 51-52).

29.04.2024 відповідно до ч.2 ст. 38 Закону України № 5076-VI в. о. Голови КДКА Полтавської області надано доручення члену дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Антипенко А.І. про проведення перевірки відомостей, викладених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 (суддя Сорока М.Р. ) відносно адвоката ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 223).

Листом в.о. Голови КДКА Полтавської області Гонжак І.В. вих.№ 174/4-24 від 29.04.2024, надісланим на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 220-221), адвокату ОСОБА_1 повідомлено, про надходження на адресу КДКА Полтавської області від голови ВКДКА ухвали Зарічного районного суду м. Суми (суддя Сорока М.Р.), у якій ініціюється питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з порушенням вимог Закону України № 5076-VI та Правил адвокатської етики. Запропоновано у термін до 10.05.2024 надати письмові пояснення з приводу фактів, викладених в ухвалі суду, та докази на їх спростування.

Адреса електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначена в Єдиному реєстрі адвокатів України.

24.05.2024 членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Антипенко А.І. складено довідку за результатами перевірки фактів, викладених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 (суддя Сорока М.Р. ) відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушеннями вимог Закону України № 5076-VI (т. 1 а.с. 231-232).

В довідці зазначено, що згідно з ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 в провадженні Зарічного районного суду м. Суми на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження від 04.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 за частиною 3 статті 307 КК України, ОСОБА_4 за частиною 2 статті 307, частиною 1 статті 317 КК України, ОСОБА_5 за частиною 3 статті 307 КК України.

Адвокат ОСОБА_1, яка є захисником ОСОБА_5. 11.12.2023, 29.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 21.03.2024, 28.03.2024 та загалом протягом 2023-2024 років не прибула в жодне судове засідання.

Після 01.11.2023 від адвоката ОСОБА_1 надійшло 11 повідомлень (від свого імені та імені ОСОБА_5 ) про неможливість прибуття в судові засідання через те, що в різні періоди доби лунають сигнали повітряної тривоги в областях, а також через неналежне, на її думку, повідомлення ОСОБА_5. Вказані повідомлення надходять здебільшого в день судового засідання або за день до нього. Захисник не користується правом прийняття участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, хоча відповідне її клопотання судом задоволено. Окрім неявок у судові засідання, захисник зловживає правом на подання відводів. Так, протягом всього періоду перебування справи у її провадженні, надійшло 8 відводів головуючому судді Сороці М.Р. Зауважено, що факт введення воєнного стану не може вважатися належною правовою підставою для невиконання процесуальних обов`язків захисника.

Порушує питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

Зазначено, що адвокат ОСОБА_1 з приводу фактів, зазначених в ухвалі Зарічного районного суду Сумської області, пояснення не надала.

09.05.2024 до електронної поштової скриньки КДКА Полтавської області надійшов електронний лист від адвоката ОСОБА_1 у якому вона зазначила про те, що пояснення з приводу фактів викладених в ухвалі Зарічного районного суду Сумської області від 28.03.2024 вона наддасть лише після того, як КДКА Полтавської області надасть їй докази наявності повноважень для розгляду ухвали суду в розумінні ст. 33 Закону України № 5076-VI.

В довідці зазначено, що представлені матеріали вказують на наявність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України № 5076-VI, оскільки у своїй професійній діяльності адвокат має дотримуватись присяги адвоката України, вимоги якої узгоджуються зі ст. 7 Правил адвокатської етики та ознаки дисциплінарного проступку передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України № 5076-VI, оскільки на адвоката покладається обов`язок дотримуватися процесуального законодавства та не вчиняти дій направлених на невиправдане затягування судового розгляду, а саме недотримання вимог ст. 42, ч. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики так як адвокат не повинен вчиняти дій направлених на невиправдане затягування судового розгляду та представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій та статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

27.05.2024 комісією розглянуто ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушенням вимог Закону України № 5076-VІ, що вбачається з витягу протоколу засідання КДКА Полтавської області (т. 3 а.с. 9-10).

Рішенням КДКА Полтавської області від 27.05.2024 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , розгляд якої призначено на 06.06.2024 о 12-й годині у приміщенні Ради адвокатів Полтавської області по вул. Котляревського, 6, офіс 2 у м. Полтаві. (т. 1 а.с. 233-236)

29.05.2024 рішення КДКА Полтавської області про порушення дисциплінарної справи від 27.05.2024 та довідка від 24.05.2025 надіслані адвокату ОСОБА_1 на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 239).

З 06.06.2024 до 11.07.2024 розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 зупинено до 11.07.2024, що вбачається з витягу протоколу засідання КДКА Полтавської області 06.06.2024 (т. 3 а.с. 11-12).

Листом в.о. Голови КДКА Полтавської області Гонжак І.В. вих.№ 221/4-24 від 04.07.2024 надісланим на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 238), адвокату ОСОБА_1 повідомлено про призначення до розгляду дисциплінарної справи за ухвалою Зарічного районного суду від 28.03.2024 на 11.07.2024 о 12-й годині у приміщенні Ради адвокатів Полтавської області по вул. Котляревського, 6, офіс 2 у м. Полтаві.

11.07.2024 комісією поновлено розгляд дисциплінарної справи за ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 відносно адвоката ОСОБА_1 та прийнято рішення про притягнення її до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пункту 3 частини 2 статті 34 Закону України № 5076-VI, застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді - зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 6 (шість) місяців з 11.07.2024 по 11.01.2025, що вбачається з витягу протоколу засідання КДКА Полтавської області (т. 3 а.с. 13-16).

Рішенням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення від 11.07.2024 КДКА Полтавської області (т. 1 а.с. 242-248) притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пункту 3 частини 1 статті 34 Закону України № 5076-VI, та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у вигляді - зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 6 (шість) місяців з 11.07.2024 по 11.01.2025.

Вказане рішення обґрунтоване тим, що КДКА Полтавської області встановлено :

22.04.2024 до КДКА Полтавської області надійшла скерована Головою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на підставі пунктів 2.3.17 та 2.3.28 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 78 від 04-05 липня 2014, ухвала Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2023 (суддя Сорока М.Р. ) відносно адвоката ОСОБА_1

25.04.2024 ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 відносно адвоката ОСОБА_1 скеровано до дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та розпочато перевірку.

В ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 зазначено, що в провадженні Зарічного районного суду м. Суми на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження від 04.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 317 КК України, ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 307 КК України.

Адвокат ОСОБА_1, яка є захисником ОСОБА_5. 11.12.2023, 29.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 21.03.2024, 28.03.2024 та загалом протягом 2023-2024 років не прибула в жодне судове засідання. Після 01.11.2023 від адвоката ОСОБА_1 надійшло 11 повідомлень (від свого імені та імені ОСОБА_5 ) про неможливість прибуття в судові засідання через те, що в різні періоди доби лунають сигнали повітряної тривоги в областях, а також через неналежне, на її думку, повідомлення ОСОБА_5 . Вказані повідомлення надходять здебільшого в день судового засідання або за день до нього. Захисник не користується правом прийняття участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, хоча відповідне її клопотання судом задоволено. Окрім неявок у судові засідання, захисник зловживає правом на подання відводів. Так, протягом всього періоду перебування справи у її провадженні, надійшло 8 відводів головуючому судді Сороці М.Р. Зауважено, що факт введення воєнного стану не може вважатися належною правовою підставою для невиконання процесуальних обов`язків захисника.

Суд порушує питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

Адвокат ОСОБА_1 з приводу фактів, зазначених в ухвалі Зарічного районного суду Сумської області, пояснення не надала.

Надаючи оцінку фактам, викладеним в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 та матеріалам дисциплінарної справи, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дійшла до наступних висновків:

21.06.2021 між адвокатом ОСОБА_1 та ОСОБА_5 - укладено договір про надання правничої допомоги, предметом якого є здійснення захисту ОСОБА_5 судових засіданнях Зарічного районного суду м. Суми по справі № 591/2940/21 у кримінальному провадженні від 04.06.2020. Згідно з пунктом 5.1. Договору, даний договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до моменту фактичного виконання доручення або до моменту розірвання договору. ОСОБА_5 обвинувачується за ч. 3 ст. 307 КК України. Матеріали дисциплінарного провадження не містять відомостей про розірвання договору про надання правничої допомоги від 21.06.2021.

11.10.2022 адвокат ОСОБА_1 звернулась до Зарічного районного суду м. Суми з клопотанням, яке сформовано в системі «Електронний суд» (зареєстроване канцелярією суду 12.10.2022 (вхід. № 20630) у якому прохала суд про участь у розгляді кримінального провадження в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яке судом задоволено. 12.10.2022 Зарічним районним судом м. Суми постановлено ухвалу, яку в цей же день направлено адвокату ОСОБА_1

11.12.2023 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми по справі № 591/2940/21, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 07.12.2023, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід. № 3771) клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з воєнним станом, що змушує здійснювати адвокатську діяльність в небезпечних умовах.

28.12.2023 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 28.12.2023, сформоване в системі «Електронний суд» повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з неналежним повідомленням обвинуваченого ОСОБА_5 про дату судового засідання. В матеріалах доданих судом до ухвали суду наявна копія судової повістки, яку 27.12.2023 отримала адвокат ОСОБА_1, для вручення обвинуваченому.

22.01.2024 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 22.01.2024, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 2348) повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що вона прямує в укриття у м. Києві. З матеріалів доданих судом до ухвали суду наявна копія розписки обвинуваченого ОСОБА_5. про отримання ним особисто 16.01.2024 судової повістки про виклик до суду та про призначення судового засідання на 22.01.2024. Окрім цього представлена копія довідки від 16.01.2024 про доставку адвокату ОСОБА_1 електронного документа «Повістка про виклик до суду у судове засідання» на 22.01.2024.

21.02.2024 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 21.02.2024, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 6339) повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що вона не може своєчасно прибути до суду, через загрозу ракетних ударів. З матеріалів доданих судом до ухвали суду наявна копія судової повістки адвокату ОСОБА_1 від 22.01.2024 про призначення до розгляду справи у Зарічному районному суді м. Суми на 21.02.2024. Представлена копія довідки від 21.01.2024 про доставку адвокату ОСОБА_1 електронного документа «Повістка про виклик до суду у судове засідання» на 21.02.2024.

12.03.2024 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 12.03.2024 у, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 8838) повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з неналежним повідомленням про призначення дати, часу судового засідання. З матеріалів доданих судом до ухвали суду наявна копія судової повістки адвокату ОСОБА_1 від 21.02.2024 про призначення до розгляду справи у Зарічному районному суді м. Суми на 12.03.2024. Представлена копія довідки секретаря судового засідання від 27.02.2024 про повідомлення нею адвоката ОСОБА_1. про призначення судового засідання у справі ОСОБА_5. на 12.03.2024 та копія електронного документа «Повістка ОСОБА_1 » від 22.02.2024 про призначення справи на 12.03.2024. З доданої до ухвали суду копії довідки секретаря судового засідання Зарічного районного суду м. Суми Яковенко А.А. від 12.03.2024 встановлено, що 12.03.2024 розгляд справи за обвинуваченням ОСОБА_5 не здійснювався у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території Сумської області.

21.03.2024 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 21.03.2024, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 10233) повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що вона не може своєчасно прибути до суду, через загрозу ракетних ударів. З матеріалів доданих судом до ухвали суду наявна копія судової повістки адвокату ОСОБА_1 від 12.03.2024 про призначення до розгляду справи у Зарічному районному суді м. Суми на 21.03.2024. Представлена копія довідки від 12.03.2024 про доставку адвокату ОСОБА_1 електронного документа «Повістка про виклик до суду у судове засідання» на 21.03.2024.

28.03.2024 в судове засідання Зарічного районного суду м. Суми, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_1, не прибула, надіславши до суду 27.03.2024, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 10866) повідомлення про відкладення розгляду справи до розгляду її заяви про відвід судді Сороці Р.М. З матеріалів доданих судом до ухвали суду наявна копія довідки від 22.03.2024 про доставку адвокату ОСОБА_1 електронного документа «Повістка про виклик до суду у судове засідання» на 28.03.2024.

28.03.2024 адвокат ОСОБА_1 направила, сформоване в системі «Електронний суд» (вхід.№ 11056) повідомлення про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що вона не може своєчасно прибути до суду, через загрозу ракетних ударів.

Таким чином, матеріалами дисциплінарного провадження підтверджується, що про дату, час та місце проведення судових засідань Зарічного районного суду м. Суми у справі, яке призначалися на 11.12.2023, 28.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 12.03.2024, 21.03.2024, 28.03.2024 адвокат ОСОБА_1 повідомлена належним чином.

Дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийняла до уваги позицію суду викладену в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2023 зокрема, що сам факт введення воєнного стану не може вважатися належною підставою для невиконання захисником своїх процесуальних обов`язків. Судові засідання не проводяться під час оголошеної повітряної тривоги. Захисник ОСОБА_1 не користується правом прийняття участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Окрім того, суд зазначив, що захисник ОСОБА_1 гальмує розгляд кримінального провадження, щодо особливо тяжкого злочину з серпня 2022, систематично не прибуває в судові засідання, не сприяє суду у розгляді справи у розумні строки, зловживає процесуальними правами. Фактично захист обвинуваченого ОСОБА_5 зводиться до процесуальних маніпулювань та тяганини у зв`язку з необхідністю вирішувати процесуальні питання, як то подання безпідставних заяв про відвід, клопотань про відкладення судових засідань тощо. До суду надійшло 8 заяв про відвід судді Сороці М.Р. у задоволенні яких відмовлено з огляду на їх повторність та ознаки зловживання правом.

Зі змісту ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 вбачається, що причини неявки адвоката ОСОБА_1 у судове засідання є неповажними, а заявлення повторних відводів має ознаки зловживання правом з метою затягування розгляду справи.

Неявка адвоката ОСОБА_1 у судові засідання Зарічного районного суду м. Суми 11.12.2023, 28.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 21.03.2024, 28.03.2024, як і заявлення нею повторних відводів складу суду свідчать про вчинення нею дій направлених на невиправдане затягування судового розгляду справи. КДКА Полтавської області прийшла до висновку, що кожна неявка адвоката ОСОБА_1 до Зарічного районного суду м. Суми є неповажною та містить окремий склад дисциплінарного проступку передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України № 5076-VI, а саме порушення вимог ст. 7 та абз. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики, оскільки дії адвоката ОСОБА_1 не відповідають вимогам кримінально-процесуального законодавства України, що є порушенням принципу законності, якого має дотримуватися адвокат у своїй професійні діяльності, окрім цього дії адвоката ОСОБА_1 призвели до невиправданого затягування розгляду судової справи, що є порушенням Правил адвокатської етики. Вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарні проступки є систематичними та грубими. Підривають авторитет адвокатури України в цілому.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення КДКА Полтавської області враховано, що адвокат ОСОБА_1 вчинила систематичні та грубі порушення Правил адвокатської етики.

Адвокату ОСОБА_1 рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 11.07.2024 направлено засобами електронного зв`язку на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вбачається з листа в.о. Голови КДКА Полтавської області Гонжак І.В. вих.№ 235/4-24 від 15.07.2024 (т. 1 а.с. 250-251).

Не погодившись з рішенням КДКА Полтавської області від 11.07.2024 про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності позивач звернулася до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що спірне рішення прийнято відповідачем в межах повноважень та у спосіб, встановлений Конституцією України та чинним законодавством.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон України № 5076-VI).

Відповідно до ст. 1 Закону України № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту; адвокатське самоврядування - гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом; договір про надання правничої допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правничої допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору; клієнт - фізична або юридична особа, держава, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, в інтересах яких здійснюється адвокатська діяльність.

Статтею 2 Закону України № 5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Правовою основою діяльності адвокатури України згідно зі статтею 3 Закону України № 5076-VI є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України.

Однією з підстав для скасування спірного рішення позивачка зазначає, що оскільки її робочим місцем є місто Суми, тому КДКА Полтавської області відповідно до частини 3 статті 33 Закону України № 5076-VI не мала повноважень здійснювати дисциплінарне провадження відносно неї.

Відповідно до п. 2 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 30.08.2014 № 120 з подальшими змінами та доповненнями (далі - Положення № 120) дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 2 Положення № 120 адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені ст. 34 Закону України № 5076-VI.

Відповідно до п. 7 Положення № 120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь /пункт 7/.

Відповідно до статті 33 Закону України № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Наведеній нормі Закону, кореспондує пункт 8 Положення № 120, в якому передбачено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Отже, за загальним правилом дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця.

Водночас існують виключення із загальних правил територіальної підвідомчості розгляду скарг. Такі випадки існують внаслідок об`єктивної неможливості здійснення розгляду скарг відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Так, відповідно до частин першої та четвертої статті 52 Закону України № 5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, зокрема, виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням звітно-виборного з`їзду адвокатів України 2017 від 09.06.2017 (далі - Положення про ВКДКА) Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (далі - ВКДКА) - колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що затверджений рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 № 78 (зі змінами) (далі - Регламент) визначає порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень.

Відповідно до підпункту 2.3 регламенту Голова ВКДКА зокрема: 2.3.17. скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму; 2.3.18. скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Таким чином, у випадку відсутності за будь-яких причин кворуму КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, Голова ВКДКА скеровує заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону.

При цьому колегія суддів враховує, що неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 08.10.2020 у справі № 826/3443/18. У цій справі Верховний Суд зазначив, що частина третя статті 33 Закону України № 5076-VI встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу II Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення № 120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справ не за робочою адресою реєстрації адвоката.

Верховний Суд підкреслив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини першої статті 57 Закону України № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону України № 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності. Як указав Верховний Суд, такий його висновок узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 826/5376/17. Вказане дає підстави для висновку, що органи адвокатського самоврядування зобов`язані входити до системи Національної асоціації адвокатів України, керуватися Статутом НААУ, їх актами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23.

Доводи апеляційної скарги щодо розгляду дисциплінарної справи неповноважною комісією, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки ухвала Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024, в якій ставиться питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 , з підстав відсутності кворуму КДКА Сумської області направлена для перерозподілу до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, та в подальшому скерована до розгляду по суті до КДКА Полтавської області, що вбачається з листів КДКА Сумської області та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Доказів оскарження дій КДКА Сумської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури матеріали справи не містять.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності доказів, які б свідчили про відсутність у КДКА у Сумській області повноважень розгляду дисциплінарних справ є необґрунтованими, оскільки матеріали дисциплінарної справи містять витяг з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА у Сумській області від 23.12.2023 в якому зазначено про відсутність кворуму та можливість щодо прийняття рішень. (т. 1 а.с. 54)

Крім того, колегія суддів зазначає, що дії голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо скерування до КДКА Полтавської області копії ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024, в якій ставиться питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 , не є предметом оскарження у цій справі, а тому обставини щодо правомірності або неправомірності таких дій Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не входять до предмета доказування у цій справі.

З огляду на вищевикладене правове регулювання, колегія суддів відхиляє як безпідставні доводи позивача щодо розгляду питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності неналежною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією.

Згідно зі статтею 34 Закону України № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правничої допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Статтею 35 Закону України № 5076-VI встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Статтею 36 Закону України № 5076-VI передбачено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Відповідно до статті 37 Закону України № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з приписами статті 38 Закону України № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Пунктом 21 Положення № 120 передбачено, що заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Згідно з пунктом 24 Положення № 120 голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Пунктом 26 Положення № 120 визначено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до пункту 31 Положення № 120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.

Колегія суддів враховує, що відповідно до пункту 26 Положення № 120 належним повідомленням адвоката про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначеними в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Судовим розглядом встановлено, що позивача засобами електронного зв`язку на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена в Єдиному реєстрі адвокатів України, повідомлено про надходження до КДКА Полтавської області скерованої головою ВКДКА ухвали Зарічного районного суду м. Суми (суддя Сорока М.Р.), у якій ініціюється питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з порушенням вимог Закону України № 5076-VI та Правил адвокатської етики та відповідно до частини 2 статті 38 Закону України № 5076-VI, запропоновано її у термін до 10.05.2024 надати письмові пояснення з приводу фактів, викладених у скаргах та докази на їх спростування, що підтверджується листом в. о. голови КДКА Полтавської області Гонжака І.В. вих.№ 174/4-24 від 29.04.2024 (т. 1 а.с. 220-225).

Отже, колегія суддів доходить висновку, що позивача належним чином повідомлено про проведення щодо неї перевірки для отримання письмового пояснення по суті порушених питань із зазначенням строку його надання.

Відтак, посилання позивача на недотримання процедури повідомлення її про розгляд справи та порушення її права на надання пояснень по суті порушених питань колегія суддів відхиляє як необґрунтовані.

При цьому, колегія суддів враховує, що 09.05.2024 позивач з електронної поштової скриньки ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) направила КДКА Полтавської області лист з викладеною позицією (т. 1 а.с. 224-229).

Проте, зі змісту даного листа не вбачається жодних пояснень та доказів на спростування фактів зазначених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми. Даний лист обґрунтований виключно незгодою позивачки з повноваженнями КДКА Полтавської області щодо розгляду дисциплінарної справи.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що позивач належним чином була повідомлена та обізнана про ініціювання питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з порушенням вимог Закону України № 5076-VI та Правил адвокатської етики, а тому мала можливість виявити належну зацікавленість та надати письмові пояснення по суті порушених питань, звернутись до відповідача з вимогою ознайомитись з матеріалами дисциплінарного провадження.

Внаслідок ненадання позивачем пояснень по суті порушених питань в межах визначеного строку, справа розглядалася за наявними в ній матеріалами.

24.05.2024 членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Антипенко А.І. складено довідку за результатами перевірки фактів, викладених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 (суддя Сорока М.Р. ) відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушеннями вимог Закону України № 5076-VI, в якій запропоновано порушити дисциплінарну справу (т. 1 а.с. 231-232).

Рішенням КДКА Полтавської області від 27.05.2024 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , розгляд якої призначено на 06.06.2024 о 12-й годині у приміщенні Ради адвокатів Полтавської області по вул. Котляревського, 6, офіс 2 у м. Полтаві, про що позивача належним чином повідомлено. (т. 1 а.с. 233-236).

З 06.06.2024 по 11.07.2024 розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 зупинено.

Про призначення до розгляду дисциплінарної справи на 11.07.2024 о 12-й годині у приміщенні Ради адвокатів Полтавської області по вул. Котляревського, 6, офіс 2 у м. Полтаві, позивача повідомлено засобами електронного зв`язку на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується листом в.о. Голови КДКА Полтавської області Гонжак І.В. вих.№ 221/4-24 від 04.07.2024 (т. 1 а.с. 238).

Суд враховує, що відповідно до ч.3 ст. 39 Закону України № 5076-VI рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

У зв`язку із тим, що рішення КДКА Полтавської області про порушення дисциплінарної справи від 27.05.2024 стосовно адвоката ОСОБА_1, не є предметом оскарження у цій справі, його оцінка на предмет правомірності винесення знаходиться поза межами розгляду цієї справи.

Колегія суддів зазначає, що довідка від 24.05.2025, складена членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Антипенко А.І. містить мотиви її прийняття та встановлені обставини, що свідчать про наявність підстав для порушення дисциплінарної справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що посилання позивача на невідповідність довідки від 24.05.2024 не є достатньою підставою скасування спірного рішення від 11.07.2024 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Статтею 40 Закону України № 5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Згідно зі статтею 41 Закону України № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Статтею 42 Закону України № 5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Положеннями частин першої та п`ятої статті 50 Закону України № 5076-VI передбачено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Згідно з частинами 7 та 8 вказаної статті рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до пункту 39 Положення № 120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.

Згідно із пунктом 40 Положення №120 розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Пунктами 43 та 44 Положення № 120 визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до пункту 45 Положення № 120 у разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно із пунктом 46 Положення № 120 неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Приписами пункту 47 Положення № 120 передбачено, що розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.

Відповідно до пункту 49 Положення № 120 за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.

Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі: а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку у тому числі виконання ним встановлених вимог з підвищення професійного рівня за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки підтвердженого електронним сертифікатом про підвищення кваліфікації за формою затвердженою Вищою школою адвокатури Національної асоціації адвокатів України; б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката; в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником); г) на дату прийняття рішення, за результатами розгляду скарги, адвоката позбавлено права на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з пунктом 50 Положення № 120 за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Пунктами 51, 55, 57-58 Положення № 120 визначено, що рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.

Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, колегія суддів приходить до висновків, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або рішення про закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими.

Судовим розглядом встановлено, що позивачем ні до дисциплінарної комісії, ні до суду першої та апеляційної інстанції не надано доказів на спростування зазначених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми обставин.

Про день та час розгляду дисциплінарної справи на 11.07.2024 позивачка повідомлена засобами електронного зв`язку на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 240), клопотання щодо відкладення розгляду дисциплінарної справи не подавала, а тому враховуючи належне повідомлення позивача про дату, час та місце проведення засідання, не обов`язкову участь адвоката, засідання КДКА Полтавської області 11.07.2024 проведено правомірно.

Отже, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції щодо дотримання відповідачем порядку та процедури прийняття оскаржуваного рішення, в тому числі щодо компетентності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії, проведення засідань відповідної комісії, а також порядку повідомлення позивача про проведення засідань та прийняття рішення, порядку підготовки матеріалів дисциплінарного провадження, дослідження доказів тощо.

Щодо рішення КДКА Полтавської області від 11.07.2024 колегія суддів зазначає наступне.

Частиною першою статті 4 Закону України № 5076-VI передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 19 Закону України № 5076-VI видами адвокатської діяльності, зокрема є: 1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; 2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; 3) захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Згідно з положеннями статті 20 Закону України № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема: 2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб у суді; 3) ознайомлюватися на підприємствах, в установах і організаціях з необхідними для адвокатської діяльності документами та матеріалами, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом; 4) складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку; 5) доповідати клопотання та скарги на прийомі в посадових і службових осіб та відповідно до закону одержувати від них письмові мотивовані відповіді на ці клопотання і скарги; 6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг; 7) збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, в установленому законом порядку запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, ознайомлюватися з ними та опитувати осіб за їх згодою; 11) користуватися іншими правами, передбаченими цим Законом та іншими законами.

Статтею 21 Закону України № 5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.

Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.

Відповідно до ч.1, п.3 ч.2 ст.34 Закону України " Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 3) порушення правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики, затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) (далі - Правила) мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури у сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Відповідно до статті 7 Правил у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно зі статтею 18 Правил адвокат інформує клієнта щодо ведення дорученої йому справи, у тому числі щодо правової позиції у справі. До підписання договору про надання професійної правничої (правової) допомоги у справі адвокат повинен з`ясувати всі відомі клієнту обставини, які можуть позначитися на визначенні наявності правової позиції у справі та її змісті, та запитати і вивчити всі відповідні документи, які є в розпорядженні клієнта. Якщо після виконання цих вимог адвокат переконається у наявності фактичних і правових підстав для виконання певного доручення, він повинен неупереджено й об`єктивно викласти їх клієнту і повідомити в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, якого бажає клієнт. Якщо за наявності фактичних і правових підстав для виконання доручення свідомо для адвоката існує поширена несприятлива (з точки зору гіпотетичного результату, бажаного для клієнта) практика застосування відповідних норм права, адвокат зобов`язаний повідомити про це клієнта. У випадку, коли адвокат дійде висновку про відсутність фактичних та правових підстав для виконання доручення, він зобов`язаний повідомити про це клієнта та узгодити з ним зміну змісту доручення, що відповідав би тому гіпотетичному результату, який може бути досягнутий згідно з чинним законодавством, або відмовитись від прийняття доручення. Адвокат повинен неупереджено й об`єктивно повідомити клієнту наявність відомих йому фактичних і правових підстав, які можуть позитивно або негативно впливати на ймовірне виконання певного доручення, і поінформувати в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, що бажає клієнт.

Відповідно до статті 19 Правил адвокату забороняється приймати доручення, якщо результат, якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких клієнт наполягає, є протиправними, або якщо доручення клієнта виходить за межі професійних прав і обов`язків адвоката. У випадках, якщо зазначені обставини не є очевидними, адвокат має надати відповідні роз`яснення клієнту. Якщо за таких обставин не вдається узгодити з клієнтом зміну змісту доручення, адвокат зобов`язаний відмовитись від укладення договору з клієнтом. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Статтею 25 Правил встановлено, що адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво, або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно із статтею 27 Правил кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу. При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва. Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.

Як вбачається з матеріалів дисциплінарної справи адвокат ОСОБА_1 здійснювала правовий захист ОСОБА_5 у судових засіданнях Зарічного районного суду м. Суми по справі № 591/2940/21 у кримінальному провадженні від 04.06.2020, згідно договору від 21.06.2021.

Згідно з пунктом 5.1. Договору, даний договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до моменту фактичного виконання доручення або до моменту розірвання договору. ОСОБА_5 обвинувачується за ч. 3 ст. 307 КК України. Матеріали дисциплінарного провадження не містять відомостей про розірвання договору про надання правничої допомоги від 21.06.2021.

Участь адвоката ОСОБА_1 у розгляді кримінального провадження в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, вирішено ухвалою суду за її клопотанням.

Про дату, час та місце проведення судових засідань Зарічного районного суду м. Суми у справі, які призначалися на 11.12.2023, 28.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 12.03.2024, 21.03.2024, 28.03.2024 адвокат ОСОБА_1 повідомлена належним чином, проте до суду не з`явилась посилаючись на воєнний стан.

Дисциплінарна палата КДКА Полтавської області взяла до уваги позицію суду викладену в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2023 зокрема, що сам факт введення воєнного стану не може вважатися належною підставою для невиконання захисником своїх процесуальних обов`язків. Судові засідання не проводяться під час оголошеної повітряної тривоги. Захисник ОСОБА_1 не користується правом прийняття участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Окрім того, суд зазначив, що захисник ОСОБА_1 гальмує розгляд кримінального провадження, щодо особливо тяжкого злочину з серпня 2022 р., систематично не прибуває в судові засідання, не сприяє суду розгляду справи у розумні строки, зловживає процесуальними правами. Фактично захист обвинуваченого ОСОБА_5 зводиться до процесуальних маніпулювань та тяганини у зв`язку з необхідністю вирішувати процесуальні питання, як то подання безпідставних заяв про відвід, клопотань про відкладення судових засідань тощо. До суду надійшло 8 заяв про відвід судді Сороці М.Р. у задоволенні яких відмовлено з огляду на їх повторність та ознаки зловживання правом.

Відповідно до статті 21 Закону України № 5076-VI та статті 42 Правил адвокатської етики: «Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил».

Зі змісту ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 28.03.2024 вбачається, що причини неявки адвоката ОСОБА_1 у судове засідання є неповажними, а заявлення повторних відводів має ознаки зловживання правом з метою затягування розгляду справи.

Неявка адвоката ОСОБА_1 у судові засідання Зарічного районного суду м. Суми 11.12.2023 28.12.2023, 22.01.2024, 21.02.2024, 21.03.2024, 28.03.2024, як і заявлення нею повторних відводів складу суду свідчать про вчинення нею дій направлених на невиправдане затягування судового розгляду справи. КДКА Полтавської області прийшла до висновку, що кожна неявка адвоката ОСОБА_1 до Зарічного районного суду м. Суми є неповажною та містить окремий склад дисциплінарного проступку передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України № 5076-VI, а саме порушення вимог ст. 7 та абз. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики, оскільки дії адвоката ОСОБА_1 не відповідають вимогам кримінально-процесуального законодавства України, що є порушенням принципу законності, якого має дотримуватися адвокат у своїй професійні діяльності, окрім цього дії адвоката ОСОБА_1 призвели до невиправданого затягування розгляду судової справи, що є порушенням Правил адвокатської етики. Вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарні проступки є систематичними та грубими. Підривають авторитет адвокатури України в цілому.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення КДКА Полтавської області враховано, що адвокат ОСОБА_1 вчинила систематичні та грубі порушення Правил адвокатської етики.

Колегія суддів зазначає, що позивачем не спростовано зазначені у рішенні обставини щодо наявності в її діях порушень вимог Закону України № 5076-VI та Правил адвокатської етики.

Крім того, Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 10.06.2021 у справі № 826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Також колегія суддів враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020 у справі № П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Таким чином, правову оцінку рішенню про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17 та підтриманий у постановах 26.01.2023 у справі № 420/5597/19 та від 19.10.2023 у справі № 280/1396/22, від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21.

З огляду на наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України № 5076-VI, а саме: порушення нею вимог статті 7 та абзацу 3 статті 44 Правил адвокатської етики, колегія суддів доходить висновку про правомірність прийняття КДКА Полтавської області 11.07.2024 рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 6 (шість) місяців з 11.07.2024 по 11.01.2025.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме розгляд справи судом в порядку письмового провадження, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 12 КАС України визначено форми адміністративного судочинства.

Так, відповідно до частини 1 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частинами 2 та 3 статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, загальне позовне провадження - це форма адміністративного судочинства, яка призначена для розгляду всіх справ, які у зв`язку зі складністю, кількістю учасників та особливостями предмета доказування не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження.

Розгляд справи в порядку загального позовного провадження передбачає проходження всіх передбачених кодексом стадій судового процесу, а саме: подання до відповідного суду позову; вирішення питання про відкриття провадження у справі; підготовче провадження, під час якого учасники подають суду заяви по суті справи, а також клопотання з процесуальних питань; розгляд справи по суті, що включає такі етапи: відкриття розгляду справи по суті; з`ясування обставин справи та дослідження доказів; судові дебати; ухвалення судом рішення по суті справи.

Згідно з пунктом 10 частини 1 статті 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Тобто, розгляд і вирішення адміністративної справи в порядку письмового провадження здійснюється за наявними у справі матеріалами (документами) у випадках, встановлених цим Кодексом, як в порядку загального позовного провадження, так і в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до матеріалів справи, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12.11.2024 закрито підготовче провадження у справі за адміністративним позовом адвоката ОСОБА_1 до КДКА Полтавської області про визнання протиправним та скасування індивідуального акту.

Справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10 год. 30 хв. 05.12.2024 в приміщенні Полтавського окружного адміністративного суду .

Згідно з довідками про доставку електронного листа копію ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 12.11.2024 та повістку про виклик до суду надіслано адвокату ОСОБА_1 в її електронний кабінет - 18.11.2024 о 07.49 (т. 2 а.с. 59-60).

Також, як вбачається з матеріалів справи 04.12.2023 через систему «Електронний Суд» позивачем ОСОБА_1 надіслано клопотання в якому зазначено, що позивач не заперечує, щоб судове засідання призначене на 10:00 год. 05.12.2024 відбулося без її участі (т. 2 а.с. 61).

Згідно з протоколом судового засідання від 05.12.2024 у розгляді справи було оголошено перерву до 10:30 год 24.12.2024.

Згідно з довідкою про доставку електронного листа повістку про виклик до суду було надіслано адвокату ОСОБА_1 в її електронний кабінет - 05.12.2024 о 14.26 (т. 2 а.с. 64).

Згідно з довідкою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 керуючись положеннями ч. 9 ст. 205 КАС України суд вирішив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні (т. 2 а.с. 137).

Враховуючи вищевикладене, те що учасники справи не з`явилися у судове засідання (24.12.2024), хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції проводити подальший розгляд цієї справи в порядку письмового провадження є правомірним.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

У даній справі суд першої інстанції дійшов вірних висновків про відмову в задоволенні позовних вимог.

Щодо посилань позивача в апеляційній скарзі на порушення правил авторозподілу при визначенні судді Костенко Г.В., що як наслідок обмежило позивача на реалізацію та застосування в її справі, засадничих принципів правосуддя включаючи принцип верховенства права, правової визначеності, змагальності учасників справи, офіційності з`ясування обставин справи та дотримання основоположних прав та інтересів людини та громадянина у сфері правосуддя, порушення права на справедливий судовий розгляд у розумінні статті 6 Конвенції, ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» права на повноважний суд, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 3 статті 18 КАС України передбачено, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно з частинами 1, 16 статті 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Частиною 19 статті 31 КАС України встановлено, що особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до підпункту 15.4 пункту 15 Перехідних положень КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, визначеними цією редакцією Кодексу.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22 затверджено Зміни до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, якими це Положення доповнено новим розділом IV Особливості автоматизованого розподілу судових справ. Доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 01.03.2022.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 22.02.2022 № 166/0/15-22 внесено зміни до рішення Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22, згідно з якими, зокрема, Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду необхідно до 15.03.2022 забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін. Порядок роботи автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням, яке затверджується Радою суддів України та застосовується в частині, що не суперечить Положенню про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, затвердженому рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21.

Головою Верховного Суду відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів з метою забезпечення належної діяльності судів під час воєнного стану прийнято рішення про відтермінування набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), унесеними рішеннями Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22 та від 22.02.2022 № 166/0/15-22: до 01.06.2022 (рішення Голови Верховного Суду від 24.03.2022 № 1/0/49-22); до 01.09.2022 (рішення Голови Верховного Суду від 10.05.2022 № 129/0/149-22); до 01.12.2022 (рішення Голови Верховного Суду від 24.08.2022 № 403/0/149-22); до 01.03.2023 (рішення Голови Верховного Суду від 16.11.2022 № 525/0/149-22).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 28.02.2023 № 162/0/15-23 відтерміновано набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи до внесення змін до цього Положення та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу суду.

Таким чином, визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється згідно з Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, що затверджується Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України.

Як вбачається з матеріалів справи за результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями 26.07.2024 головуючим суддею з розгляду справи № 440/8956/24 визначено суддю Полтавського окружного адміністративного суду Костенко Г.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2024 (т. 1 а.с. 38).

У колегії суддів відсутні підстави вважати, що розподіл справи № 440/8956/24 між суддями 26.07.2024 здійснений з порушенням вищевказаних норм законодавства України.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Костенко Г.В. в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості суду або об`єктивності при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів позивача не вбачається.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи позивача щодо порушення правил автоматизованого розподілу справи № 440/8956/24 є безпідставними.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивачем під час розгляду справи заявлено відвід судді, обґрунтований порушенням правил авторозподілу при визначенні судді Костенко Г.В..

Проте, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 19.12.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Костенко Г.В. у справі № 440/8956/24.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58), згідно з якою принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів уважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.01.2025 по справі № 440/8956/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді О.В. Присяжнюк А.О. Бегунц
Повний текст постанови складено 28.03.2025 року