Справа № 440/4783/24
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2025-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 р. Справа № 440/4783/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2024, головуючий суддя І інстанції: І.С. Шевяков, м. Полтава, по справі № 440/4783/24

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головне управління ДПС у Полтавській області

про визнання протипраним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Головного управління ДПС у Полтавській області (далі відповідач), в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви від 07.05.2024 року, просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.02.2024 №00/1644/0903.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2024 року позов задоволено.

Податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Полтавській області від 06.02.2024 №00/1644/0903 - визнано протиправним і скасовано.

Стягнуто на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління державної податкової служби у Полтавській області витрати зі сплати судового збору у загальній сумі 1 211,20 грн.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2024 у справі №440/4784/24 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що при проведенні доперевірочного аналізу за переревіряємий період діяльності ФОП ОСОБА_1 через зареєстрований у додатку до ліцензії реєстратор розрахункових операцій МАРІЯ - 304Т, ЗН: ЗМ, ФН: встановлено факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках. Таким чином, встановлено факти реалізації алкогольних напоїв, що вважаються не маркованими, згідно з п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями). Крім того, відповідач зазначає, що в акті фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 № 474/16-31-09-03/ НОМЕР_1 від 15.01.2024 містяться дані системи зберігання і збору даних реєстраторів розрахункових операцій (у формі таблиці та електронна копія фіскального чеку), в яких відображено інформацію про наявність електронних копій розрахункових документів, що надходять по дротових/бездротових каналах зв`язку до органів ДПС, якими встановлено факти реалізації алкогольних напоїв без цифрового значення марки акцизного податку (серії та номеру) встановленого зразка. ГУ ДПС у Полтавській області посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 09.09.2024 по справі № 280/6832/23.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, передбаченим ст.304 КАС України.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ФОП ОСОБА_1 з 27.11.2015 року зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності фізична особа. Видами діяльності є діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування, обслуговування напоями, надання в оренду й експлуатацію власного чи нерухомого майна, роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. Зареєстрованим місцем діяльності є магазин за адресою АДРЕСА_1 .

На підставі статті підпункту 20.1.4 пункту 20.1., статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпункту 20.02.5, пункту 80.2. статті 80, пункту 82.3 статті 82 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями), статті 16 Закону України від 19.12.1995 №481-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (зі змінами та доповненнями), ГУ ДПС у Полтавській області прийнято наказ від 03.01.2024 №2-п про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності, а саме за адресою АДРЕСА_1 , магазин, та згідно з направленнями на проведення фактичної перевірки посадовими особами ГУ ДПС у Полтавській області. Перевірку розпочати з 04.01.2024 року тривалістю не більше 10 діб.

Для здійснення перевірки були оформлені направлення на перевірку від 03.01.2024 року №4 та №5, в яких вказана мета перевірки: контроль за обігом спирту, спиртовмісної продукції, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального, наявності ліцензій.

Під час проведення фактичної перевірки перевіряючими було встановлено факти:

реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону, а саме відповідно до доперевірочного аналізу ФОП ОСОБА_1 за адресою провадження діяльності: адресою АДРЕСА_1 , магазин, реєстратор розрахункових операцій МАРІЯ 304Т, ЗН: ЗМ, ФН: , встановлено у фіскальному чеку факт реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу згідно баз данних ІС «Система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій» розділу «Дані чеків- Товари»;

реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, фіскальні чеки не містять обов`язкового реквізиту цифрового значення штрифового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серії та номер), а саме: при проведенні доперевірчого аналізу за перевіряємий період діяльності ФОП ОСОБА_1 через зареєстрований у додатку до ліцензії реєстратор розрахункових операцій МАРІЯ 304Т, ЗН: ЗМ, ФН: встановлено факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках.

За результатами перевірки складено акт від 15.01.2024 №474/16-31-09-03/ НОМЕР_1 , в якому встановлено:

- порушено вимоги ч. 10. ст. 15-3 Закону України №481/95-ВР, - «Сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) у визначений рішенням таких органів час доби»).»;

- порушено вимоги абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону України від 19 грудня 1995 року №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (зі змінами та доповненнями) «Алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством».

Зауважень до перевірки представником платника в акті не надано.

На підставі вказаного акту відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 06.02.2024 №00/1644/0903 про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 17 000, 00 грн.

Не погодившись з правомірністю вказаного рішення контролюючого органу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольнивши позов, суд першої інстанції дійшов до висновку про протиправність спірного рішення та його скасування. Суд виходив з того, що посадовими особами податкового органу не вчинено усіх дій під час перевірки для підтвердження факту правопорушення - маркування алкогольної продукції підробленими марками акцизного податку. Тому воно не є доведеним у належний спосіб.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 19-1.1.16 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.

Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19.12.1995 року №481/95-ВР встановлено, що за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального, тютюнової сировини посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п.5 ч.2 статті 17 Закону №481/95-ВР, до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності ліцензій (крім випадків, передбачених цим Законом), - 200 відсотків вартості отриманої партії товару, але не менше 17000 гривень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2003 року №790 затверджено Порядок застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

Відповідно до п. 5 вказаного Порядку передбачено, що підставами для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є результати проведення органом, який видав ліцензію, іншими органами виконавчої влади в межах їх компетенції перевірок суб`єкта господарювання, пов`язаної з виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; матеріали правоохоронних, податкових та інших органів виконавчої влади щодо недотримання суб`єктами господарювання вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Відповідно до пп. 14.1.107 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно з п. 226.2 статті 226 Податкового кодексу України наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою, пачці (упаковці) тютюнового виробу чи ємності (упаковці) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

Згідно з п. 226.3 статті 226 Податкового кодексу України, виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року №1251 затверджено Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів.

Згідно з пунктом 5 Положення №1251 (у редакції, чинній на момент проведення перевірки), марка для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), вітчизняного виробництва виготовляється у рожево-бузковій кольоровій гамі, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, вітчизняного виробництва - бірюзово-помаранчевій, для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), імпортного виробництва - блакитно-жовтій, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, імпортного виробництва - зелено-жовтій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - рожевій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва (сигарили) - помаранчево-блакитній, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняного виробництва - фіолетово-синій, для інших тютюнових виробів вітчизняного виробництва - салатово-синій, для тютюнових виробів імпортного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - зелено-жовтій, для тютюнових виробів імпортного виробництва (сигарили) - зелено-червоній, для інших тютюнових виробів імпортного виробництва - блакитно-зеленій, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортного виробництва - зелено-жовтій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, вітчизняного виробництва - блакитно-помаранчевій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, імпортного виробництва - салатово-зеленій кольоровій гамі.

На марки акцизного податку наноситься голографічний захисний елемент шириною 5 міліметрів, який містить спектральну мітку.

Марка для алкогольних напоїв повинна містити двомірний штрих-код швидкого реагування (далі - QR-код) та лінійний штрих-код (далі - штрих-код).

На кожну марку наносяться такі реквізити: слова УКРАЇНА, МАРКА АКЦИЗНОГО ПОДАТКУ, ТЮТЮНОВІ ВИРОБИ (для тютюнових виробів); позначення виду марки, що складається із слів та літер алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція) - АВ ЛГП, алкоголь вітчизняний (виноробна продукція) - АВ ВП, алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція) - АІ ЛГП, алкоголь імпортний (виноробна продукція) - АІ ВП, тютюн вітчизняний (сигарети з фільтром) - ТВ ЗФ, тютюн вітчизняний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТВ БФ, тютюн вітчизняний (сигарили) - ТВ СГ, тютюн імпортний (сигарети з фільтром) - ТІ ЗФ, тютюн імпортний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТІ БФ, тютюн імпортний (сигарили) - ТІ СГ, тютюн вітчизняний (інші вироби) - ТВ ІНШІ, тютюн імпортний (інші вироби) - ТІ ІНШІ, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняні - ТВЕН В, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортні - ТВЕН І, рідина імпортна - РІ, рідина вітчизняна - РВ;

Згідно з п. 226.7 статті 226 Податкового кодексу України, кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Відповідно до пункту 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1251, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Згідно з п. 10 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР (далі Закон № 265/95-ВР) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: створювати контрольні стрічки у паперовій та/або електронній формі і забезпечувати їх зберігання: на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) - протягом трьох років; на програмних реєстраторах розрахункових операцій у разі здійснення розрахункових операцій у режимі офлайн відповідно до цього Закону - до моменту передачі електронних розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків до фіскального сервера контролюючого органу.

Отже, суб`єкти підприємницької діяльності, які здійснюють реалізацію алкогольних напоїв, повинні додержуватись вимог абзацу третього частини четвертої статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», статті 226 ПК України та пункту 20 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251, щодо належного маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

З урахуванням викладених норм, колегія суддів дійшла висновку, що хоча маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку і здійснюється виробниками цієї продукції, втім, порушенням норм Закону №481 щодо правил торгівлі такими напоями є саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку; немаркованими ж вважаються алкогольні напої, марковані з недотриманням приписів положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України або марковані марками акцизного податку, що не видавались безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 06.06.2019 у справі №823/748/17, від 08.08.2019 у справі №808/4653/14 та від 10.06.2020 у справі №808/4108/16, яка є обов`язковою для застосування адміністративними судами у порядку, встановленому ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як встановлено матеріалами справи, при проведенні доперевірочного аналізу діяльності ФОП ОСОБА_1 через зареєстрований у додатку до ліцензії реєстратор розрахункових операцій МАРІЯ - 304Т, ЗН: ЗМ, ФН: встановлено факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках.

Так, 08.10.2023 об 12:45:51 реалізовано Бренді Грузинський 5* ШАТО 0,5 з маркою акцизного податку (серія та номер): АЕТІ213055 та 0#Горілка ВJM 0,5 л з такою ж маркою акцизного податку (серія та номер): АЕТІ213055.

Контролюючим органом встановлено факти реалізації алкогольних напоїв, що вважаються не маркованими згідно з п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями). А саме, згідно електронних копій розрахункових документів, що надходять по дротових та/або бездротових каналах зв`язку до органів ДПС та копій фіскальних чеків всього встановлено реалізованих немаркованих алкогольних напоїв на суму 463,00 грн. (Додаток № 2 роздрукований фіскальний чек на 1 арк.). Детальна інформація щодо фіскальних чеків, які містять дублікати марок акцизного податку наведена у таблиці, що є витягом з баз даних ІС «Система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій» розділу «Дані чеків Товари».

Отже, як з`ясовано судом першої інстанції та знайшло підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що підставою для прийняття відповідачем спірного рішення про накладення штрафних санкцій став висновок про реалізацію ФОП ОСОБА_1 алкогольних напоїв, які відповідно до п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, через виявлення фактів роздрібної торгівлі алкогольними напоями з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках.

Актом фактичної перевірки №474/16-31-09-03/ НОМЕР_1 від 15.01.2024 р. встановлено, що при проведенні доперевірчого аналізу за перевіряємий період діяльності ФОП ОСОБА_1 через зареєстрований у додатку до ліцензії реєстратор розрахункових операцій МАРІЯ 304Т, ЗН: ЗМ, ФН: встановлено факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках. Таким чином, встановлено факти реалізації алкогольних напоїв, що вважаються не маркованими згідно з п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями). А саме, згідно електронних копій розрахункових документів, що надходять по дротових та/або бездротових каналах зв`язку до органів ДПС та копій фіскальних чеків всього встановлено реалізованих немаркованих алкогольних напоїв на суму 463,00 грн.

Позивач не спростовував фактів реалізації ним алкогольних напоїв з даними ІНФОРМАЦІЯ_1 , але вважав, що у його діях відсутнє порушення закону, бо підробка саме цих МАП не була доведена податковим органом, а є його припущенням.

З вказаною позицією позивача погодився суд першої інстанції та дійшов висновку про те, що посадовими особами податкового органу не вчинено усіх дій під час перевірки для підтвердження факту правопорушення - маркування алкогольної продукції підробленими марками акцизного податку. Тому воно не є доведеним у належний спосіб.

Колегія суддів з цього приводу зазначає, що у справі, що розглядається, контролюючим органом зроблено висновок про порушення позивачем вищенаведених вимог законодавства, про які зазначено в акті перевірки, саме на підставі даних СОД РРО.

Наказом Міністерства фінансів України від 05 серпня 2020 року № 477 було затверджено Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі Порядок № 477).

Згідно з пунктами 1, 2, 3, 4, 7 розділу ІІ Порядку № 477, СОД РРО - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

СОД РРО складається із сервера додатків та бази даних.

СОД РРО забезпечує: 1) функціонування у цілодобовому режимі; 2) інтеграцію та обмін даними з фіскальним сервером контролюючого органу та іншими інформаційними системами ДПС; 3) обробку даних, отриманих від Системи збору і зберігання даних РРО, побудованої за технологією Національного банку, та від фіскального сервера контролюючого органу; 4) збереження даних про реєстрацію, перереєстрацію, скасування реєстрації РРО/ПРРО; 5) збереження документів: створених РРО, що переведені у фіскальний режим роботи; створених ПРРО, що зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу, або створених в режимі офлайн з присвоєними ПРРО фіскальними номерами з діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу, та переданих до фіскального сервера контролюючого органу після завершення режиму офлайн у порядку, встановленому статтею 7 Закону; 6) можливість надання через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 розділу II Податкового кодексу України, даних про розрахунковий документ на запит покупця (споживача).

Доступ будь-яких компонентів до бази даних СОД РРО здійснюється виключно через сервер додатків.

Таким чином, інформація, яка зберігається в СОД РРО, відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека.

Аналіз наведених норм податкового законодавства свідчить про те, що використання податковим органом під час проведення документальної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення документальних перевірок платників податків.

При цьому використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення документальної перевірки.

Наведений висновок сформований Верховним Судом у постанові від 09 вересня 2024 року у справі № 280/6832/23, від 20.11.2024 у справі №440/9859/24.

Крім того, колегія суддів враховує, що ані ПК України ані Законом №481/95-ВР не встановлено будь-яких обмежень та/або заборон щодо використання під час проведення перевірки відповідних документів, визначених ПК України, податкової інформації, даних СОД РРО, інших матеріалів, отриманих в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи.

Отже, твердження позивача про те, що контролюючий орган використав податкову інформацію та дані СОД РРО минулих періодів та його висновки ґрунтуються на припущеннях є безпідставними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.09.2024 по справі № 280/6832/23.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що усі сумніви, які можливо були у позивача щодо достовірності відповідних документів, а саме невідповідність реквізитів марок акцизного податку у різних фіскальних чеках, повинні були спростовані саме позивачем, якщо він ставив під сумнів та заперечував проти цього, зокрема, шляхом надання роздрукованих чеків.

З огляду на вказане та те, що електронні копії фіскальних чеків, що надходять до податкового органу, є технічно продубльованими із оригіналів фіскальних чеків, тобто є їх копіями, а тому слугують належним доказом на підтвердження обставин реалізації алкогольних напоїв, висновок суду першої інстанції про те, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження реалізації ФОП ОСОБА_1 алкогольних напоїв із підробленими марками, не відповідає дійсності.

Отже, колегія суддів вважає, що у спірних правовідносинах контролюючим органом правильно кваліфіковано вказані обставини, як порушення абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону № 481/95-ВР, що є підставою для застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 17000 грн у відповідності до частини 2 статті 17 Закону № 265/95-ВР.

Таким чином, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час розгляду судом апеляційної інстанції.

Згідно ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю.

Згідно зі ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, в той час як доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2024 по справі № 440/4783/24 - скасувати.

Прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2024 № 00/1644/0903 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Мінаєва
Судді О.А. Спаскін В.А. Калиновський