Справа № 640/22557/19
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

26 березня 2025 року Справа № 640/22557/19
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кульчицького С.О., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання відповідача Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій, поновлення на роботі, стягнення заробітку за час вимушеного прогулу, моральної шкоди та несплаченої вихідної допомоги при звільненні,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду з позовною заявою до Офісу Генерального прокурора, Генерального прокурора України Рябошапки Руслана Георгійовича, в якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Генеральної прокуратури України №1136ц від 17 жовтня 2019 року;

- визнати протиправними дії Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича щодо видачі наказу Генеральної прокуратури України № 1136ц від 17 жовтня 2019 року;

- поновити ОСОБА_1 в органах прокуратури;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника керівника Генеральної інспекції Офісу Генерального прокуратура або на посаді в Офісі Генерального прокуратура, що є рівнозначною (рівноцінною) посаді заступника керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України;

- стягнути з Офісу Генерального прокуратура на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня незаконного звільнення по день ухвалення рішення суду;

- стягнути з Генерального прокурора ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 75 000 (сімдесят п`ять тисяч) гривень 00 коп;

- стягнути з Офісу Генерального прокуратура на користь ОСОБА_1 несплачену вихідну допомогу при звільненні в розмірі 40836, 60 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 відкрито провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.01.2020 клопотання представника позивача про заміну відповідача Генеральну прокуратуру України на Офіс Генерального прокурора задоволено. Змінено у справі назву відповідача Генеральну прокуратуру України на Офіс Генерального прокурора України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.08.2020 задоволено клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі. Зупинено провадження у справі №640/22557/19 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій, поновлення на роботі, стягнення заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди - до набрання законної сили рішенням Конституційного Суду України у справі № 3/116(20) за поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19 вересня 2019 року № 113-ІХ (із змінами).

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.11.2020 у справі №640/22557/19 апеляційну скаргу Офісу Генерального прокурора задоволено. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2020 року скасовано, а справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича про визнання протиправним та скасування наказу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

На виконання Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, Київський окружний адміністративний суд передав Черкаському окружному адміністративному суду 244 справи, в тому числі і справу №640/22557/19.

Вказана адміністративна справа шляхом автоматизованого розподілу передана судді Кульчицькому С.О.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27.01.2025 прийнято адміністративну справу №640/22557/19 до провадження. Справу вирішено розглядати з початку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 26.03.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про передачу справи за підсудністю.

До суду надійшла заява відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, що обґрунтована наступним.

За пунктом 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, у тому числі, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Приміткою до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, у тому числі, є прокурори. Оскільки, позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються відносин щодо припинення публічної служби особи, яка займала відповідальне становище, то така справа не належить до справ незначної складності, та не підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Також вказує, що з огляду на зміст позовних вимог, обсяг та характер доказів, що підлягають дослідженню, значення справи для сторін, розгляд справи у спрощеному провадженні не буде сприяти повному та всебічному з`ясуванню обставин, що входять до предмету доказування. Тому, відповідач просить здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Приміткою до статті 50 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, у тому числі, є прокурори, що виключає таку справу з переліку справ незначної складності, про що зазначив у своєму клопотанні відповідач - Офіс Генерального прокурора.

Разом з цим, відповідно до частини 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Так, частиною 4 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, суд наголошує, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, законодавець лише зробив деякі винятки, вичерпний перелік яких зазначений у частині четвертій статті 257 КАС України та частині четвертій статті 12 КАС України.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем у цій справі оскаржується наказ Генеральної прокуратури України №1136ц від 17 жовтня 2019 року про звільнення позивача з посади заступника керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України та органів прокуратури, а також дії Генерального прокурора ОСОБА_2 щодо видачі наказу Генеральної прокуратури України № 1136ц від 17 жовтня 2019 року.

На переконання суду, така категорія справ не визначена у переліку частини 4 статті 257 КАС України та частині четвертій статті 12 КАС України, який забороняє розгляд деяких категорій справ за правилами спрощеного позовного провадження.

Більше того, з метою як найшвидшого вирішення справи, оскільки спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ для яких пріоритетом є швидке вирішення справи, зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, суд вважає, що вказаний спір може бути розглянутий в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача - Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Згідно частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 статті 262 КАС України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На переконання суду, характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки позивач по справі ставить перед судом питання правового характеру, а не встановлення відповідних фактів. Суду у межах цієї справи належить встановити, чи дотримано процедуру прийняття оскаржуваних рішень, і чи має це наслідком порушення прав позивача.

При цьому, з огляду на предмет позову та характер правовідносин у розглядуваній справі, суд вважає, що немає явної необхідності у заслуховуванні пояснень учасників справи безпосередньо у судовому засідання, як і у виклику свідків.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany, заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на обставини справи, враховуючи пункт 2 частини 6 статті 262 КАС України, суд не вбачає підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, а відтак клопотання відповідача не підлягає до задоволення.

На підставі наведеного та керуючись статтями 12, 241, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ