Справа № 320/18991/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2025 року справа №320/18991/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «АПБ Топаз» про надання дозволу на погашення податкового боргу.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДПС у м. Києві (далі по тексту також позивач, ГУ ДПС у м. Києві) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АПБ Топаз» (далі по тексту також відповідач, ТОВ «Топаз»), в якому просить суд надати позивачу дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу відповідача за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що за відповідачем обліковується податковий борг у розмірі 530 550,65 грн з податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства, податку на нерухоме майно та пені у сфері ЗЕД.

Позивач вказує, що вживав заходи щодо погашення податкової заборгованості, визначені Податковим кодексом України, а саме:

- прийняв рішення від 28.03.2023 про опис майна у податкову заставу, на підставі якого складено акт опису майна у податкову заставу від 13.06.2023;

- зареєстрував податкову заставу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження;

- направив до банків, які обслуговують відповідача, інкасові доручення.

Однак, вжиті заходи не призвели до надходження коштів до бюджету для погашення податкового боргу відповідачем, інкасові доручення були повернуті без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках платника.

Позивач зазначив, що станом на день звернення до суду податковий борг ТОВ «АПБ Топаз» становить 530 550,65 грн, який продовжує обліковуватися за відповідачем.

З цих підстав позивач просить надати дозвіл на погашення усієї податкової заборгованості за рахунок майна відповідача, що перебуває у податковій заставі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач правом на надання відзиву на позовну заяву не скористався, про відкриття провадження у справі був проінформований шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі на електронну адресу, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, сформована програмним забезпеченням «Діловодство спеціалізованого суду».

Відповідно до частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з частиною другою статті 175 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

ТОВ «АПБ Топаз» (ідентифікаційний код 36566856, адреса: 04074, м. Київ, вул. Коноплянська, 12) перебуває на обліку ГУ ДПС у м. Києві та є платником податків за основним місцем обліку.

Позивач зазначає про наявність у відповідача податкового боргу на загальну суму 530 550,65 грн, який складається з:

- податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства у розмірі 187 200,00 грн, який складається з самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями з податку на прибуток № від 03.02.2022 у розмірі 160 921,48 грн, № від 24.10.2022 у розмірі 4 601,00 грн, № від 24.10.2022 у розмірі 12 903,00 грн, № від 09.11.2022 у розмірі 5 995,00 грн, № від 17.02.2023 у розмірі 338,00 грн, штрафних санкцій, нарахованих податковими повідомленнями-рішеннями від 06.01.2023 №16510415 у розмірі 680,00 грн, від 16.01.2024 №30440415 у розмірі 1759,74 грн, а також пені у розмірі 1,78 грн;

- податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, у розмірі 7 452,59 грн, який складається з самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями № від 09.02.2023 з термінами сплати до 01.05.2023, 31.07.2023, 30.10.2023 по 1 840,83 грн, з терміном сплати до 29.01.2024 у розмірі 1 840,81 грн, а також донарахованих податковим повідомленням-рішенням від 16.01.2024 №30780415 штрафних санкцій у розмірі 89,29 грн;

- пені у сфері ЗЕД за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 335 898,06 грн, нарахованої рішенням від 26.10.2022 №2.

Відповідачу була направлена податкова вимога від 28.03.2023 №0-2615 про сплату податкового боргу у розмірі 521 429,96 грн та рішення про опис майна у податкову заставу від 28.03.2023 №0-2615, які повернулись без вручення адресату з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

27 червня 2023 року в.о. ГУ ДПС у м. Києві відповідно до положень пункту 95.5 статті 95 ПК України прийнято рішення №525/1-26-15-13-03-23 про стягнення коштів платника податків (ТОВ «АПБ Топаз») з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

Відповідно до довідки ГУ ДПС у м. Києві без номеру та без дати, станом на 19.02.2024 у ТОВ «АПБ Топаз» наявні 9 відкритих банківських рахунків в АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Банк інвестицій та заощаджень» Київ, АТ «АСВІО Банк», АТ «ПУМБ».

З метою виконання рішення суду про стягнення податкового боргу позивачем до банківських установ АТ «ПУМБ», АТ «АСВІО Банк», АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Банк інвестицій та заощаджень» Київ надсилались інкасові доручення 15.11.2023 №11336/26-15-13-05-39 на суму 5126,38 грн, 15.11.2023 №11335/26-15-13-05-39 на суму 4804,94 грн, 15.11.2023 №11246/26-15-13-05-39 на суму 184758,48 грн, 15.11.2023 №11299/26-15-13-05-39 на суму 184758,48 грн, 15.11.2023 №11334/26-15-13-05-39 на суму 4804,94 грн, 15.11.2023 №11304/26-15-13-05-39 на суму 184758,48грн, 15.11.2023 №11311/26-15-13-05-39 на суму 184758,48 грн, 15.11.2023 №11249/26-15-13-05-39 на суму 184758,48 грн, 15.11.2023 №11250/26-15-13-05-39 на суму 184758,48 грн, повернуті без виконання у зв`язку з відсутністю коштів.

Крім того, позивачем складено акт №142/26-15-13-03-16 опису майну від 13.03.2023, в якому зазначено про проведення опису такого майна: приміщення, група нежитлових приміщень №14, об`єкт нерухомості загальною площею 109,9 кв. м. за адресою: вул. Гулака Миколи, 4, прим. №14, без зазначення вартості майна.

Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження від 15.09.2023 №346746467 підтверджується реєстрація податкової застави.

Оскільки заходи стягнення, вжиті позивачем, не призвели до погашення відповідачем податкового боргу, позивач звернувся до суду з позовом про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (далі по тексту також ПК України).

Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Норми підпункту 14.1.137 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлюють, що орган стягнення - державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Підпунктом 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Приписами підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України передбачено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з пунктом 87.2 статті 87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

З метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу, про що зазначено у пункті 88.1 статті 88 Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 88.2 вказаної статті, право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

При цьому, відповідно до пункту 89.1 статті 89 Податкового кодексу України, встановлено, що право податкової застави виникає:

89.1.1. у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;

89.1.2. у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу;

89.1.3. у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

Пунктом 89.2 статті 89 Податкового кодексу України встановлено, що з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

Порядок продажу майна, що перебуває у податковій заставі, врегульовано положеннями статті 95 ПК України.

Пунктом 95.1 статті 95 ПК України визначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Нормами пункту 95.3 статті 95 ПК України визначено, що стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, при цьому рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду.

Тобто, обов`язковими умовами, наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із даним позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); сума заборгованості платника податків на момент звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна платника має бути узгодженою у встановленому законодавством порядку; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків - боржника у податковій заставі.

Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючий орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Саме такий правовий висновок викладено у постанові судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.03.2023 у справі № 440/11471/21, від 23.03.2023 у справі №520/15977/2020 тощо.

Отже, положеннями ПК України встановлено черговість вжиття контролюючим органом заходів для погашення податкового боргу: спочатку вчиняються дії для стягнення коштів з платника податків, а у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Тобто, звернення контролюючого органу до суду з позовними вимогами щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків має відбуватись після звернення про погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податку, зокрема, шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, обслуговуючих платника податку. І лише в разі недостатності коштів податковий орган має право звернутись до суду з вимогами про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Суд зазначає, що до предмету доказування у справі, що розглядається, входять обставини щодо переліку усіх відкритих платником податків банківських рахунків, наявність/відсутність на таких рахунках грошових коштів, необхідних для погашення наявної у відповідача суми податкового боргу, а також вчинення податковим органом дій щодо стягнення коштів з таких рахунків.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду від 15.11.2022 ( справа №807/675/16), від 06.12.2022 (справа №813/4632/16) та від 24.02.2023 (справа №826/17041/14).

Позивач в адміністративному позові зазначає про наявність у відповідача податкового боргу на загальну суму 530 550,65 грн, який складається з:

- податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства у розмірі 187 200,00 грн, який складається з самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями з податку на прибуток № від 03.02.2022 у розмірі 160 921,48 грн, № від 24.10.2022 у розмірі 4 601,00 грн, № від 24.10.2022 у розмірі 12 903,00 грн, № від 09.11.2022 у розмірі 5 995,00 грн, № від 17.02.2023 у розмірі 338,00 грн, штрафних санкцій, нарахованих податковими повідомленнями-рішеннями від 06.01.2023 №16510415 у розмірі 680,00 грн, від 16.01.2024 №30440415 у розмірі 1759,74 грн, а також пені у розмірі 1,78 грн;

- податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, у розмірі 7 452,59 грн, який складається з самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями № від 09.02.2023 з термінами сплати до 01.05.2023, 31.07.2023, 30.10.2023 по 1 840,83 грн, з терміном сплати до 29.01.2024 у розмірі 1 840,81 грн, а також донарахованих податковим повідомленням-рішенням від 16.01.2024 №30780415 штрафних санкцій у розмірі 89,29 грн;

- пені у сфері ЗЕД за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 335 898,06 грн, нарахованої рішенням від 26.10.2022 №2.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідачу були направлені податкова вимога від 28.03.2023 №0-2615 про сплату податкового боргу у розмірі 521 429,96 грн та рішення про опис майна у податкову заставу №0-2615 від 28.03.2023.

Заявою, сформованою в системі «Електронний суд» 04.02.2025, позивач повідомив про наявність у відповідача переплати з податку на додану вартість у розмірі 277,25 грн, що є меншою від суми заявленого податкового боргу, на підтвердження чого долучено до матеріалів справи скріншот ІКП ТОВ «АПБ Топаз».

27 червня 2023 року заступником начальника ГУ ДПС у м. Києві відповідно до положень пункту 95.5 статті 95 ПК України прийнято рішення №525/1-226-15-13-03-23 про стягнення коштів платника податків (ТОВ «АПБ Топаз») з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу. У рішенні зазначено про стягнення усієї суми податкового боргу шляхом стягнення безготівкових коштів з рахунків у банках, органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та інших фінансових установах.

На підставі означеного рішення позивачем складено акт опису майна у податкову заставу від 13.09.2023 №142/26-15-13-03-16, яким описано у податкову заставу приміщення, групу нежитлових приміщень №14, об`єкт нежитлової нерухомості загальною площею 109,9 км.м, що знаходиться за адресою: вул. Гулака Миколи, 4, прим. 14, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження від 15.09.2023 №346746467 підтверджується реєстрація податкової застави.

Відповідно до довідки ГУ ДПС у м. Києві без номера та без дати, станом на 19.02.2024 згідно з даними ІКС «Податковий Блок» у ТОВ «АПБ Топаз» наявні 9 відкритих банківських рахунки в АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Банк інвестицій та заощаджень Київ», АТ «Асвіо Банк», АТ «ПУМБ».

З метою виконання рішення суду про стягнення податкового боргу позивачем до банківських установ надсилались платіжні інструкції, а саме:

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11336/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 5 126,38 грн до АТ «ПУМБ», повернуте без виконання у зв`язку з тим, що ця платіжна інструкція надійшла до банку за іншим документом про арешт коштів, ніж той, для забезпечення виконання кого накладено арешт, а також у зв`язку відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11335/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 4 804,94 грн до АТ «ПУМБ», повернуте без виконання у зв`язку з тим, що ця платіжна інструкція надійшла до банку за іншим документом про арешт коштів, ніж той, для забезпечення виконання кого накладено арешт, а також у зв`язку відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11246/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ «ПУМБ», повернуте без виконання у зв`язку з тим, що ця платіжна інструкція надійшла до банку за іншим документом про арешт коштів, ніж той, для забезпечення виконання кого накладено арешт, а також у зв`язку відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11299/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ «Асвіо Банк», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11334/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 4 804,94 грн до АТ КБ «ПриватБанк», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11304/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ КБ «ПриватБанк», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11311/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ КБ «ПриватБанк», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11249/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ «Банк інвестицій та заощаджень Київ», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів;

- інкасове доручення від 15.11.2023 №11250/26-15-13-05-39 на суму стягнення податкового боргу з податку на прибуток 184 758,48 грн до АТ «Банк інвестицій та заощаджень Київ», повернуте без виконання у зв`язку з відсутністю на рахунку коштів.

Означені обставини, на переконання суду, свідчать про здійснення контролюючим органом заходів щодо стягнення з відповідача податкового боргу

Відповідно до абзацу 2 пункту 95.5 статті 95 ПК України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.

Тобто, рішення керівника контролюючого органу без звернення до суду про стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках може бути прийняте лише у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позивачем було здійснено заходи щодо стягнення з відповідача податкового боргу з податку на прибуток на загальну суму 194 689,80 грн (184 758,48 грн + 4 804,94 грн + 5 126,38 грн).

З наявної в матеріалах справи інформації про розмір та структуру податкового боргу з податку на прибуток вбачається, що станом на 20.02.2024 сума податкового боргу відповідача з податку на прибуток складає 187 200,00 грн.

Таким чином, суд дійшов висновку, що ГУ ДПС у м. Києві належним чином здійснило усі необхідні заходи, що передують зверненню контролюючого органу до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі на суму заявленого податкового боргу з податку на прибуток 187 200,00 грн.

При цьому, жодних доказів на підтвердження здійснення позивачем усіх належних заходів щодо стягнення з відповідача податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, у розмірі 7 452,59 грн, який складається з самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями № від 09.02.2023 з термінами сплати до 01.05.2023, 31.07.2023, 30.10.2023 по 1 840,83 грн, з терміном сплати до 29.01.2024 у розмірі 1 840,81 грн, а також донарахованих податковим повідомленням-рішенням від 16.01.2024 №30780415 штрафних санкцій у розмірі 89,29 грн, пені у сфері ЗЕД за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 335 898,06 грн, нарахованої рішенням від 26.10.2022 №2, матеріали справи не містять.

Здійснивши аналіз вищевказаних норм законодавства та встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що контролюючий орган, заявивши вимоги про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна в частині означених податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, у розмірі 7 452,59 грн, штрафних санкцій у розмірі 89,29 грн та пені у сфері ЗЕД за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 335 898,06 грн, не виконав свій обов`язок щодо стягнення такого боргу за рахунок грошових коштів, що, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині та надання дозволу на погашення податкового боргу відповідача у зазначеній сумі за рахунок його майна, що перебуває у податковій заставі, оскільки наявність відповідних передумов, які згідно статті 95 ПК України є підставою для прийняття судом такого рішення, у даному випадку позивачем не доведено.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.03.2023 у справі № 520/15977/2020.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Таким чином, позов слід задовольнити частково.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Надати Головному управлінню ДПС у м. Києві дозвіл на погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АПБ Топаз» за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі згідно актів опису майна від 13.09.2023 №142/26-15-13-03-16 з метою погашення податкового боргу з податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства, у розмірі 187 200,00 грн.

3. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.