Справа № 260/8546/24
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 березня 2025 рокум. Ужгород№ 260/8546/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання Деяк О.М.,

за участі:

представник позивача Черненко С.С.,

представник позивача - Атаманюк В.Ю.,

представник відповідача Іванова Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом керівника Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства України до Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства України звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, яким просить суд: 1. Визнати протиправною бездіяльність Усть-Чорнянської селищної ради щодо невинесення на розгляд сесії ради подань Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 28.11.2023 №08/1938-23, від 01.12.2023 №08/2020-23 та від 01.12.2023 №08/2019-23 з прийняттям рішення про віднесення земель до самозалісених у порядку, визначеному ч.ч.2, 3, 5 ст.57-1 Земельного кодексу України. 2. Зобов`язати Усть-Чорнянську селищну раду Тячівського району Закарпатської області розглянути на сесії ради подання Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 28.11.2023 №08/1938-23, від 01.12.2023 №08/2020-23 та від 01.12.2023 №08/2019-23 та прийняти рішення за результатами розгляду рішення про віднесення земель до самозалісених у порядку, визначеному ч.ч. 2, 3, 5 ст.57-1 Земельного кодексу України.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

03 лютого 2025 року до суду від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду. Представник відповідача вказує, що керівник Тячівської окружної прокуратури в адміністративному позові зазначає, що бездіяльність Усть-Чорнянської селищної ради виникла внаслідок не винесення на розгляд сесії ради подань Західного МУЛМГ від 28.112023 №08/1938-23, від 01.12.2023 №08/2020-23 та від 01.12.2023 №08/2019-23, тобто на думку позивача бездіяльність органу місцевого самоврядування виникла в кінці 2023 року. Також в позові зазначено, що порушуючи законодавство, яке регулює порядок збільшення лісистості території України, Відповідач за результатами розгляду клопотання 11.04.2024 №8/21.32-7.6-2024 філії «Брустурянське ЛМГ» ДП «Ліси України», прийняв рішення 17.04.2024 №1021-1 «Про відмову у передачі земельних ділянок», яке знаходиться на офіційному сайті Усть-Чорнянської селищної ради, тобто в загальному доступі. З наведеного слідує, що наступний факт бездіяльності виникає в квітня 2024 року, а з адміністративним позовом до суду позивач звернувся 20 грудня 2024 року через 8 місяців після факту бездіяльності відповідача. Відтак, відповідач вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

Позивачем 21 лютого 2025 року до суду було подано заперечення на заяву представника відповідача. Позивач зазначає, що тримісячний строк звернення до суду у суб`єкта владних повноважень обчислюється з дня виникнення підстав, що дають такому суб`єкту право на пред`явлення визначених законом вимог. Вищенаведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема у постанові від 17.09.2021 у справі №420/473/20.

Так, окружною прокуратурою з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави 16.10.2024 голові Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області скеровано запит №07.52-104-6634вих-24 від 16.10.2024 в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до змісту якого в строк до 11.11.2024 пропонувалось надати до окружної прокуратури інформацію та документи щодо надходження та розгляду подання Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства №08/1938-23 від 28.12.2023 та подання №08/202-23 від 01.12.2023 щодо віднесення земельних ділянко до самозалісенних. 07.11.2024 на вказаний запит окружної прокуратури Усть-Чорнянською селищною радою Тячівського району Закарпатської області надано інформацію, що вказані подання до селищної ради не надходили, а також надано копії документів щодо розгляду клопотання Брустурянської філії ДП «Ліси України» за №8/21.32-7.6-2024 від 11.01.2024. В подальшому, 03.12.2024 до Тячівської окружної прокуратури надійшла додаткова відповідь Усть-Чорнянської селищної ради за №411/03-28, до якої додано копію клопотання Брустурянської філії ДП «Ліси України» за №8/21.32-7.6-2024 від 11.01.2024. Крім того, 06.12.2024 на адресу окружної прокуратури надійшла остання відповідь Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства на запит від 16.07.2024 №07.52-104-4642вих-24 про надання інформації та документів щодо розгляду подання №08/1938-23 від 28.12.2023 та подання №08/202-23 від 01.12.2023.

Відтак, позивач вважає невірним твердження відповідача про те, що сплив тримісячного строку для прокурора розпочався у квітні 2024 року, оскільки такий відлік, на переконання прокурора, розпочинається не з моменту, коли він дізнався про наявність порушень інтересів держави у відповідній сфері, а з моменту виникнення та підтвердження наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави у суді. У зв`язку з наведеним просить відмовити відповідачу у задоволенні заяви про залишення позовної заяви без розгляду.

05 березня 2025 року до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких остання зазначає, що ключовим питанням щодо строків звернення позивача до суду є визначення, коли прокурор був обізнаний чи повинен був дізнатись про наявність порушень з боку відповідача, аналізуючи переписку між позивачем та відповідачем стає очевидним, що на момент звернення до відповідача листом від 16.07.2024 №07.52-104-4643 вих-24, про бездіяльність Усть-Чорнянської селищної ради було вже відомо. В свою чергу регулярні звернення прокурора, з метою витребування ним документів для підтвердження підстав представництва інтересів держави в суді не можуть слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала подану заяву з підстав, наведених у заяві та додаткових поясненнях. Просила суд таку задовольнити та залишити позовну заяву без розгляду.

Представники позивачів в судовому засіданні проти задоволення заяви відповідача заперечували та просили відмовити у задоволенні такої.

Вирішуючи заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, судом встановлено наступне.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Враховуючи викладене вище, початок перебігу строку, встановленого для подання до суду позову стосується всіх суб`єктів, які мають намір та право оскаржувати рішення суду, та не пов`язується із відповідними функціями та компетенцією суб`єкта, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення до суду за власним волевиявленням.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.09.2023 у справі №380/8650/22.

Окремо суд зазначає, що у даній справі прокурор представляє інтереси держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства.

На думку суду, у разі розгляду питань порушень інтересів держави строк на звернення до суду має обчислюватись саме з моменту коли порушення інтересів держави відбулось, а не з моменту коли це стало відомо прокурору, помічнику прокурора, або окремій посадовій особі, адже держава має забезпечувати відповідний моніторинг, контроль за дотриманням своїх інтересів постійно і має для цього широкий (майже безмежний) обсяг механізмів.

Більш того, в даній справі мова йде про можливе вчинення протиправних дій/бездіяльності органом місцевого самоврядування. Тобто, Державі, яку представляє прокурор, стало відомо про порушення інтересів в момент вчинення дії/бездіяльності.

Держава має забезпечувати відповідний моніторинг, контроль за дотриманням своїх інтересів постійно і має для цього широкий (майже безмежний) обсяг механізмів.

З огляду на викладене, суд визнає позовну заяву такою, що подана з пропуском строку звернення до суду.

Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно з частиною 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення її недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з обґрунтуванням та доказами поважності причин його пропуску.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Відповідно до статті 171 частин 14 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до статті 171 частини 15 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити без руху позовну заяву, після відкриття провадження у даній адміністративній справі.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 171, 256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Західного міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства України до Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву буде залишено без розгляду на підставі частини п`ятнадцятої статті 171, пункту 7 частини першої статті 240 КАС України.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 31 березня 2025 року.

Суддя Я. М. Калинич