Справа № 461/470/25
Суддя: Юрків О. Р.
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №461/470/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2025 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова

в складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

за участю:

секретаря судового засідання Маковської Д.О.,

представниці позивача Хром`як У.В.,

представниці відповідача Топал Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №6/24/02-08 від 30.12.2024 року. Свої вимоги мотивує тим, що постановою головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича №6/24/02-08 від 30.12.2024 року притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 7 статтею 96 КУпАП, в розмірі 34000,00 грн. Позивач не погоджується із винесеною постановою №6/24/02-08 від 30.12.2024 року, та вважає її протиправною, незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю. ОСОБА_1 зазначає, що про позапланову перевірку на АДРЕСА_1 позивач дізнався 12.12.2024 року з статті на сайті Zaxid.net https://zaxid.net/diam_pozaplanovo_perevirit_nezakonnu_rozb udovu_pidpirnoyi_stinki_u_striyskomu_parku_n1599705 додатково інформації про проведення такої перевірки ним не було отримано.

16.12.2024 р. ОСОБА_1 отримав вимогу першого заступника Голови Державної інспекції архітектури та містобудування України п. І. Гіоане № 1757/02/12-24 від 11.12.2024 року про подання пояснень та копій документів згідно списку, зазначеному в даній вимозі. Також у вимозі було зазначено, що необхідно забезпечити присутність ОСОБА_1 або уповноваженої особи 16 грудня 2024 р. о 11.00 на об`єкті на АДРЕСА_1 .

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 вказано, що ні ОСОБА_1 , ні його представник не з`явилися у визначені місце та час 09.12.2014 р. В той час як ні ОСОБА_1 , ні представник не знали про проведення позапланової перевірки 09.12.2024 р. Позивач дізнався про перевірку 12.12.2024 р. з медіа, а у вимозі було зазначено про перевірку 16.12.2024 р.

Згідно з постановою КМУ №303 від 13.03.22, під час воєнного стану планові та позапланові перевірки припинені. Однак, якщо наявна загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси громадян, перевірка може бути дозволена за рішенням центральних органів виконавчої влади. Позивач зазначає, що в даному випадку незрозумілим та необґрунтованим є той факт на підставі яких даних встановлена загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси громадян, тому вважаю, що проведена позапланова перевірка є незаконною. У вимозі ДІАМ від 11.12.2024 р. №1757/02/12-24 зазначено, що на підставі звернення Інспекції держархбудконтролю Львівської міської ради від 05.11.2021 р. №006-вих-102947, наказу ДІАМ від 03 грудня 2024 р. №209 «Про проведення позапланової перевірки" здійснюється позапланова перевірка на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 вважає, що не було правових підстав для проведення позапланової перевірки об`єкту на АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої, а також відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності, оскільки правопорушення було виявлено ще у 2021 р., а отже, строки до притягнення до відповідальності вже минули.

27.12.2024 р. №1871/02/12-24 ОСОБА_1 отримав лист в якому містилося повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якому вказано, що за результатами проведення позапланової перевірки стосовно суб`єкта містобудування складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20 грудня 2024 року № 18, і враховуючи наявність порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил складено протокол про адміністративне правопорушення від 20 грудня 2024 року, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року. Однак позивач не отримував акту перевірки, що є порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553.

30 грудня 2024 року об 11 годині 00 хвилин за адресою: вулиця Чупринки, 71, 1-й поверх, кабінет 110, місто Львів, 79044, для розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності прибула адвокатка ОСОБА_1 - Хром`як У.В., однак, в даний день і час розгляду справи не відбулося, представники ДІАМ повідомили, що надішлють постанову.

Акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів. Тому, враховуючи наведене, позивач вважає, що наявні усі підстави для скасування результатів перевірки.

Окрім цього, як вбачається з протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та з постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. у справі про адміністративне правопорушення головним інспектором Костівим Р.О. не було взято до уваги пояснення ОСОБА_1 , які були надані ОСОБА_1 на вимогу першого заступника Голови Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Також, в протоколі про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 р. вказано, що відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.7 ст. 96 КУпАП, в той же час в постанові №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. кваліфікація змінена на ч.5 ст. 96 КУпАП про що вказано на четвертій сторінці Постанови, а вже в резолютивній її частині на сторінці 5 вказано, що ДІАМ постановив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП. На думку позивача, це свідчить про необ`єктивний, поспішний, позбавлений правових підстав та незаконний розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , а дана постанова винесена з численними порушеннями, що є підставою для її скасування.

Враховуючи наведене, позивач вважає, що протокол про адміністративне правопорушення та постанова №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. щодо ОСОБА_1 складені з порушеннями, а саме: неврахування пояснень, наданих ОСОБА_1 , помилок в кваліфікації правопорушення за КУпАП, відсутність реального розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також ненадання акту позивачу, складеного за результатами позапланової перевірки, відсутність його підписів на акті, які б свідчили про його ознайомлення з ним, а також необґрунтоване проведення позапланової перевірки об`єкту на АДРЕСА_1 , що здійснено з грубими порушеннями законодавства України, є підставою для оскарження та скасування актів, складених за результатами позапланової перевірки.

Позивач стверджує, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, враховуючи наступне.

З метою уникнення загрози для збереження пам`ятки на АДРЕСА_1 реконструкція була проведена терміново згідно зазначеної постанови Постанови КМУ №406 від 07.06.2017 р., в якій вказано про можливість і необхідність проведення робіт без погоджень з органами самоврядування та не потребувала інших дозволів. Дозвіл на проведення цих робіт був отриманий від Міністерства культури та інформаційної політики України. Таким чином, у діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.7 ст 96 КупАП.

Суб`єкт адміністративного проступку за ч. 7 ст. 96 КУпАП спеціальний (посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності) у чч. 3-14 цієї статті; як громадяни, так і посадові особи - у чч. 1 і 2 цієї статті. В даному випадку ОСОБА_1 не є спеціальним суб`єктом адміністративного правопорушення, оскільки він не є посадовою особою підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності. Крім того, зазначає, що на момент зведення підпірної стінки він не був власником за адресою: АДРЕСА_1 . На момент набуття права власності на нерухоме майно за вказаною адресою, а саме - 09 серпня 2023 р. на АДРЕСА_1 вже була побудована протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., тому він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності. Отже, відсутній суб`єкт вчинення адміністративного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності. В даному випадку з метою виконання протиаварійних та протизсувних заходів по запобіганню розвитку зсувних явищ, шляхом зведення конструкції протизсувної споруди-підпірної стінки на АДРЕСА_1 , що є спорудою інженерного захисту від зсуву ґрунту, були здійснені дії відповідно до ст. 24 Закону України "Про охорону культурної спадщини" - власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно проводити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору. Використання пам`ятки має здійснюватися відповідно до визначених або встановлених режимів використання, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо. Тобто, Законом зобов`язано власника утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно проводити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Враховуючи наведене, позивач вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП.

Таким чином, на підставі зазначеного, та враховуючи те, що не було правових підстав для проведення позапланової перевірки об`єкту на АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої, та оскільки, у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, а отже, відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП, у позивача наступило право звернення до суду з позовною вимогою про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч.7 ст. 96 КУпАП у зв`язку з відсутністю події, складу адміністративного правопорушення. Тому просить позов задовольнити

Також, просить поновити строк на звернення до суду з даним позовом, оскільки, не отримавши постанови за результатами розгляду протоколу від 30.12.2024 року, 08 січня 2025 року о 15:54 год. надіслав на електронну пошту відповідача заяву з проханням надати копію цієї постанови. Того ж дня, близько 18:00 год., ОСОБА_1 отримав поштове відправлення з постановою №6/24/02-08 від 30.12.2024 року, надіслане листом Укрпошти з трекінговим номером 646. Факт отримання постанови саме 08 січня 2025 року підтверджується копією конверта з трекінговим номером та скриншотом з сайту Укрпошти. Відповідно до листа ДІАМ від 22 січня 2025 року №389/02/13-25, постанову №6/24/02- 08 від 30.12.2024 року було надіслано позивачу 02 січня 2025 року. З огляду на те, що позивач отримав постанову 08 січня 2025 року та вже 09 січня 2025 року подав позовну заяву про її скасування, строк на звернення до суду не було пропущено. Однак, відповідач стверджує, що позовну заяву подано з порушенням строків оскарження, передбачених законодавством. У зв`язку з цим позивач надає суду обґрунтовані пояснення чому позивач не вважав строк пропущеним та щодо поважності причин пропуску встановленого строку на подання скарги. Таким чином, позивач хоч і отримав постанову 08.01.2025 року, що підтверджується доказами в матеріалах справи, вже 09.01.2025 р. з метою захисту своїх прав ОСОБА_1 подав позов до Галицького районного суду м. Львова про визнання протиправною позапланової перевірки на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03 грудня 2024. року № 209 «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року та скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч.7 ст. 96 КУнАП. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13 січня 2025 року передано адміністративну справу №461/219/25 до Львівського окружного адміністративного суду, оскільки вимоги про визнання протиправною позапланової перевірки та скасування припису підсудні окружному адміністративному суду відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України. Водночас, вимога про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 у справі про адміністративне правопорушення підсудна місцевому загальному суду як адміністративному суду. Це розмежування підсудності зумовило необхідність розділення позовних вимог. У зв`язку з визначенням підсудності, позивачем - ОСОБА_1 21.01.2025 подано позов про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч.7 ст. 96 КУпАП в Галицький районний суд м. Львова. 10.02.2025 року ОСОБА_1 подано до Львівського окружного адміністративного суду позовну заяву в новій редакції з уточненими позовними вимогами та клопотання про зміну предмета позову, шляхом вилучення однієї з вимог, а саме позовної вимоги про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. про адміністративне правопорушення. Зазначені процесуальні дії було зроблено для дотримання процесуальних вимог та забезпечення належного розгляду справи компетентним судом. Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі про визнання протиправною позапланову перевірку на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03 грудня 2024 року №209 «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, і а скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року. Таким чином, позивач подавав первісний позов, який включав вимогу про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р., у межах встановленого десятиденного строку, передбаченого статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Це свідчить про своєчасне звернення до суду з метою захисту своїх прав. Оскільки первісний позов було подано вчасно, позивач вважав, що позовну заяву про скасування постанови про адміністративне правопорушення було подано без порушення встановленого строку, оскільки первісне звернення до суду відбулося вчасно, а подальше розділення вимог і повторне подання позову були зумовлені необхідністю дотримання правил підсудності. Після отримання ухвали суду про визначення підсудності оперативно подав відповідні процесуальні документи до належних судів. Це, на думку позивача, підтверджує його сумлінне ставлення до процесуальних норм та відсутність умислу в затягуванні процесу.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22.01.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

24.01.2025 року представницею позивача усунено недоліки зазначені в ухвалі суду від 22.01.2025 року.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 24.01.2025 року відкрито провадження у справі.

06.02.2025 року до суду надійшла заява представниці відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду з адміністративним позовом.

12.02.2025 року представниця відповідача подала до суду відзив на позовну заяву.

18.02.2025 року представниця позивача подала до суду відповідь на відзив.

25.03.2025 року представницею позивача подано додаткові пояснення.

Представниця позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала суду пояснення аналогічні викладеним у мотивах позовної заяви та просить позов задовольнити. Додатково зазначила, що під час перевірки ДІАМ не було враховано, що на момент виявлення порушення власником об`єкта була інша особа, а не ОСОБА_1 , який набув право власності пізніше. Так, житловий будинок на АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером :07:003:0027 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 р. належить на праві власності ОСОБА_1 відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав №342190747 від 09.08.2023 року та Витягу з Державного реєстру речових прав №342191814 від 09.08.2023 року. Відповідно до п.1.1 і п 1.2 договору дарування, дарувальник ОСОБА_2 передає безоплатно у власність обдаровуваному ОСОБА_1 житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 . Протизсувна споруда площею 730,6 кв. м., яка відноситься до будинку АДРЕСА_1 , була подарована ОСОБА_1 09 серпня 2023 р. Таким чином, ОСОБА_1 набув майно на АДРЕСА_1 - 09 серпня 2023 р. У вимозі ДІАМ від 11.12.2024 р. №1757/02/12-24 зазначено, що на підставі звернення Інспекції держархбудконтролю Львівської міської ради від 05.11.2021 р. №006-вих-102947, наказу ДІАМ від 03 грудня 2024 р. №209 Про проведення позапланової перевірки здійснюється позапланова перевірка на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , однак, не було вказано, що власником будинку та протизсувної споруди на АДРЕСА_1 станом на 2021 р. був не ОСОБА_1 , а інший власник. На час дарування нерухомого майна ОСОБА_1 , а саме - 09 серпня 2023 р. на АДРЕСА_1 вже була побудована протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., однак в протоколі про адміністративне правопорушення зроблено помилковий висновок, що ОСОБА_1 є замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності. Згідно з наведеними фактами, позивач набув право власності на житловий будинок та протизсувну споруду за адресою АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 року. Будівельні роботи, які ДІАМ вважає самочинними, були виконані ще у 2021 році.

Представниця відповідача у судовому засіданні позовні вимоги заперечила, просить відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки вважає, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є обґрунтованою та такою, що відповідає вимогам чинного законодавства. Стверджує, що вина ОСОБА_1 підтверджується належними, допустимими та достовірними доказами, а тому постанова є правомірною. Зазначила, що на адресу ДІАМ надійшло звернення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 №0006-вих-102947, що зареєстроване в ДІАМ 26.11.2021, про порушення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. На засіданні комісії 16.12.2021 за адресою: м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26-Б, 8 поверх, каб. 802, було розглянуто згадане звернення Інспекції ДАБК Львівської міської ради щодо виявлення Інспекцією факту виконання будівельних робіт без дозвільних документів за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами розгляду звернення комісія вирішила, що обставини викладені у зверненні заявника, можуть бути підставою для здійснення позапланової перевірки. ДІАМ листом від 12.11.2024 за реєстраційним номером 1556/02/12-24, звернулась до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України з проханням видати наказ про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо реконструкції будівлі за адресою: АДРЕСА_1 . ДІАМ отримала наказ Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» від 22.11.2024 №1390 (копія додається). На підставі наказу ДІАМ «Про проведення позапланової перевірки» від 03.12.2024 №209 (копія додається) та відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 04.12.2024 за №1701/02/12-24 (копія додається), у період з 09.12.2024 до 20.12.2024 ДІАМ було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений об`єкт будується на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0027. Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, земельна ділянка з кадастровим номером :07:003:0027 (S=0,0571гa) має форму власності приватну, належить ОСОБА_1 (номер довідки щодо інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна - 406834096). Тому на думку представниці відповідача, Збирко С.С. є замовником будівництва відповідно до пункту четвертого частини першої статті 1 Закону Суб`єкт містобудування був належним чином повідомлений про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , повідомленням від 06.12.2024 за №1724/02/12-24. Проте 09.12.2024 під час проведення позапланової перевірки суб`єкт містобудування або його уповноважений представник не з`явився у визначені місце та час відповідно до повідомлення.

На лист-запрошення ДІАМ від 06.12.2024 за №1730/02/12-24 представник Львівської міської ради 09.12.2024 для проведення позапланової перевірки не з`явився. Додатково суб`єкту містобудування було надіслано вимогу від 11.12.2024 за №1757/02/12-24 про надання належним чином засвідчені копії дозвільних документів на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а також забезпечити присутність особисто або уповноваженої особи з відповідним документом, що посвідчує особу, 16.12.2024 об 11:00 на вказаному об`єкті будівництва. Під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 із залученнями представника органу місцевого самоврядування візуально виявлено триповерхову залізобетонну споруду невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи.

Для перевірки інформації щодо оформлення суб`єктом містобудування документів, які дають право на виконання будівельних робіт, посадовими особами ДІАМ перевірено відомості, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності та його архівній складовій частині. Проте шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності посадовими особами ДІАМ інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 .» не виявлено. Таким чином, зважаючи на норми чинного законодавства, будівництво за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів є об`єктом самочинного будівництва. Викладені обставини та висновки зафіксовані в акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2024 №18 (копія додається). Водночас, оскільки під час проведення позапланової перевірки виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності крім акта перевірки, стосовно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 (копія додається) та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2024 (копія додається). За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення прийнято оскаржувану постанову від 30.12.2024 за №6/24/02-2-08 (копія додається), якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомої статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Представниця відповідача зазначає, що вказане будівництво порушує права, законні інтереси, життя та здоров`я людей, несе для оточуючих ризики завдання шкоди у будь-який час, оскільки будівництво здійснюється із порушенням вимог пожежної безпеки, санітарних та будівельних норм.

Оскільки замовник не з`явивсь у визначений час, 16.12.2024 на об`єкт будівництва виїхали головний інспектор будівельного нагляду із залученням представника органу місцевого самоврядування, a саме: начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради Літавого Василя Миколайовича. Водночас, законодавство не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення. Водночас для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої ДІАМ у межах підготовки до проведення позапланової перевірки вчинила дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Наявність формальних порушень у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як-от не зазначення посади особи, щодо якої його складено, не спростовує факту вчинення правопорушення та не може бути самостійною підставою для скасування результатів перевірки в цілому. На виконання вимог законодавства ДІАМ було вручено в останній день перевірки примірник акта, протокол та припис уповноваженій особі Хром`як У.В., що підтверджується особистим підписом останньої в зазначених документах. Відтак ДІАМ критично ставиться до твердження позивача про неотримання ним жодних матеріалів перевірки. З огляду на вищезазначене, ДІАМ було здійснено всі належні заходи щодо своєчасного сповіщення позивача про проведення зазначеного заходу держархбудконтролю та про його результати.

Також представниця відповідача зазначила, що у даному випадку днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування 20.12.2024, оскільки встановити факт правопорушення можна лише шляхом проведення заходу держархбудконтролю. Оскільки оскаржувана постанова була винесена 30.12.2024, таким чином, головним інспектором дотримано визначених законом строків під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Окрім цього, зазначила, що мотивувальній частині постанови допущено описку, щодо кваліфікації дій позивача, однак у резолютивній частині постанови вказано вірну кваліфікацію ч.7 ст. 96 КУпАП.

Заслухавши пояснення сторін судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з такого.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Судом встановлено, що постановою головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича №6/24/02-08 від 30.12.2024 року притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 7 статтею 96 КУпАП, в розмірі 34000,00 грн. / Том 1, а. с. 32-38/.

З даної постанови вбачається, що 16.12.2024 року під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 із залученням представника органу місцевого самоврядування (начальник відділу інспекційної роботи Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради Літавий Василь Миколайович) візуально виявлено триповерхову залізобетонну споруду невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи. Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності посадовими особами ДІАМ інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: м. Львів, вул. Паркова, 9.» не виявлено. Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, замовник здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947, зареєстрованого ДІАМ, 15.11.2021 року за реєстраційним номером 2186/07-21. Відповідно до інформації викладеної у зверненні, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради було виявлено факт самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з переліком нам яток архітектури та містобудування АДРЕСА_1 є пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний помер 5098-Лв.

В постанові зазначено, що замовником є ОСОБА_1 .

Житловий будинок на АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером :07:003:0027 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 р. належить на праві власності ОСОБА_1 відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав №342190747 від 09.08.2023 року та Витягу з Державного реєстру речових прав №342191814 від 09.08.2023 року. Відповідно до п.1.1 і п 1.2 договору дарування, дарувальник ОСОБА_2 передає безоплатно у власність обдаровуваному ОСОБА_1 житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Загальна площа будинку становить 699, 3 кв.м., житлова площа 367,8 кв.м. До будинку відносяться складові частини: протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м.

Таким чином, ОСОБА_1 набув майно на вул. Парковій 9 - 09 серпня 2023 р., на той час протизсувна споруда вже була побудована.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 7 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за діяння, передбачене частиною шостою цієї статті (виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2)), вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), та тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. 1 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.278 КУпАП - орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката, адміністративною комісією вчинено усі необхідні та можливі дії для з`ясування обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, враховуючи наступне.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП становлять наступні елементи:

- об`єкт правопорушення - суспільні відносини у сфері містобудування;

- об`єктивна сторона правопорушення - дії у вигляді виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об`єктів ІI категорії складності;

- суб`єкт правопорушення - загальний, а саме особа, яка замовляла або виконувала будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт або ж навела недостовірні дані у такій декларації (забудовник, власник об`єкта будівництва - замовник будівельних робіт, інший суб`єкт містобудування);

- суб`єктивна сторона правопорушення - умисна форма вини (наявність умислу).

Таким чином суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП є загальний суб`єкт, а саме: забудовник (замовник) - в разі, якщо замовник та забудовник поєднані в одній особі (замовник самостійно проводить будівельні роботи); замовник - в разі, якщо замовник та забудовник не поєднані в одній особі (будівельні роботи здійснюються сторонньою особою за завданням замовника).

Позивач є власником житлового будинку на АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером :07:003:0027 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 р. В той час як підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947.

Таким чином, на момент набуття права власності на майно на АДРЕСА_1 , в тому числі протизсувної споруди (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м., така споруда вже була побудована.

Відповідно на момент виявлення факту самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , майно перебувало у власності іншої особи.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , факту самочинного виконання будівельних робіт, а набув право власності на об`єкти за вказаною 09 серпня 2023 р., в тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м., коли така вже була побудована, тому він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, відповідно позивач не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого, ч.7 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, судом відзначається, що за змістом ч. 1ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, серед іншого, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, яким, як зазначено вище є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Поряд з цим, вина позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, не підтверджена належними доказами, зокрема, в оскаржуваній постанові достеменно не встановлено яке відношення має ОСОБА_1 до будівництватриповерхової залізобетонної споруди невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото -і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Стаття 9 КУпАП визначає адміністративне правопорушення (проступок) як протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою, користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження, оскаржити постанову у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Між тим, всупереч даним вимогам, відповідач не довів правомірність винесеної постанови відносно позивача за ч. 7 ст. 96 КУпАП та не надав жодного належного та допустимого доказу.

Будь-яких доказів, які б свідчили про вчинення позивачем порушення вимог чинного законодаства при винесенні оскаржуваної постанови не надано.

Однак, зазначена постанова є саме предметом спору між сторонами та не може розглядатись як доказ за відсутності інших доказів на підтвердження обставин вказаних в оскаржуваній постанові.

Згідно з п. 3.ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи наведене та приймаючи до уваги, що відсутні належні докази щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення за ч.7 ст. 96 КУпАП, суд вважає, що вина позивача не доведена, отже постанову у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 необхідно скасувати.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення за ч.7 ст. 96 КУпАП відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Згідно з ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням наведеного сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з суб`єкта владних повноважень за рахунок бюджетних асигнувань з Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Окрім цього, суд вважає, що заяву позивача про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно з ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позивач стверджує, що не отримавши постанови за результатами розгляду протоколу від 30.12.2024 року, 08 січня 2025 року о 15:54 год. надіслав на електронну пошту відповідача заяву з проханням надати копію цієї постанови. Того ж дня, близько 18:00 год., ОСОБА_1 отримав поштове відправлення з постановою №6/24/02-08 від 30.12.2024 року, надіслане листом Укрпошти з трекінговим номером 646. Факт отримання постанови саме 08 січня 2025 року підтверджується копією конверта з трекінговим номером та скриншотом з сайту Укрпошти. Відповідно до листа ДІАМ від 22 січня 2025 року №389/02/13-25, постанову №6/24/02- 08 від 30.12.2024 року було надіслано позивачу 02 січня 2025 року.

З огляду на те, що позивач отримав постанову 08 січня 2025 року та вже 09 січня 2025 року подав позовну заяву про її скасування, строк на звернення до суду не було пропущено.

Відповідач вважає, що позовну заяву подано з порушенням строків оскарження, передбачених законодавством та просить залишити позовну заяву без розгляду.

Позивач отримав постанову 08.01.2025 року, що підтверджується доказами в матеріалах справи.

09.01.2025 р. ОСОБА_1 з метою захисту своїх прав подав позов до Галицького районного суду м. Львова про визнання протиправною позапланової перевірки на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03 грудня 2024. року № 209 «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року та скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч.7 ст 96 КУнАП.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13 січня 2025 року передано адміністративну справу №461/219/25 до Львівського окружного адміністративного суду, оскільки вимоги про визнання протиправною позапланової перевірки та скасування припису підсудні окружному адміністративному суду відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України. Водночас, вимога про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 у справі про адміністративне правопорушення підсудна місцевому загальному суду як адміністративному суду. Це розмежування підсудності зумовило необхідність розділення позовних вимог.

У зв`язку з визначенням підсудності, позивачем - ОСОБА_1 21.01.2025 подано позов про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч.7 ст. 96 КУпАП в Галицький районний суд м. Львова.

10.02.2025 року ОСОБА_1 подано до Львівського окружного адміністративного суду позовну заяву в новій редакції з уточненими позовними вимогами та клопотання про зміну предмета позову, шляхом вилучення однієї з вимог, а саме позовної вимоги про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р. про адміністративне правопорушення. Зазначені процесуальні дії було зроблено для дотримання процесуальних вимог та забезпечення належного розгляду справи компетентним судом.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі про визнання протиправною позапланову перевірку на підставі наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 03 грудня 2024 року №209 «Про проведення позапланової перевірки» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, і а скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року.

Таким чином, позивач подавав первісний позов, який включав вимогу про скасування постанови №6/24/02-08 від 30.12.2024 р., у межах встановленого десятиденного строку, передбаченого статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), що свідчить про своєчасне звернення до суду з метою захисту своїх прав. Оскільки первісний позов було подано вчасно, позивач вважав, що позовну заяву про скасування постанови про адміністративне правопорушення було подано без порушення встановленого строку, оскільки первісне звернення до суду відбулося вчасно, а подальше розділення вимог і повторне подання позову були зумовлені необхідністю дотримання правил підсудності.

Суд вважає, що обставина пропущення строку позовної давності є поважною, тому строк для звернення до суду з позовною заявою слід поновити.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати слід віднести за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 10, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. ст. 96, 245, 251, 252, 280, 288 КУпАП, суд,-

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича №6/24/02-08 від 30.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34000, 00 грн. скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Стягнути з Державної інспекції архітектури та містобудування України на користь ОСОБА_1 484,48 грн. судового збору за рахунок державних асигнувань.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення проголошено 28.03.2025 року о 15 год. 30 хв.

Суддя О.Р. Юрків.