Справа № 332/944/25
Суддя: Коломаренко К. А.
Дата ухвалення: 2025-03-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Дата документу 28.03.2025
Справа № 332/944/25
Провадження № 2-а/334/40/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2025 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2025 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя, на підставі ухвали Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24.02.2025 року про направлення справи за підсудністю, надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Вивчивши позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами суд вважає, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, а тому вона має бути залишена без руху з наступних підстав.

Статтями 160, 161 КАС України встановлені вимоги до позовної заяви.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовні заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, у поданому позові зазначеної вимоги не дотримано, оскільки позивачем не зазначені ані найменування відповідача, ані будь-яких даних відповідача.

Крім того, у позовній заяві відсутня прохальна частина, що унеможливлює суд належним чином з`ясувати зміст позовних вимог позивача, як і встановити до кого такі вимоги пред`явлено.

Пунктом 5 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із частинами четвертою, сьомою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

В порушення пункту 5 частини п`ятої статті 160, частин четвертої, сьомої статті161 КАС України, до позовної заяви не додано копії оскаржуваної постанови серії ЕНА №4041794 від 09.02.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 126 КУпАП, як і не подано клопотання (оформленого відповідно до частини другої статті 80 КАС України) про витребування судом цієї постанови. Натомість, позивачем надано лише квитанцію про сплату штрафу відповідно до постанови серії ЕНА №4041794 від 09.02.2025 року.

Частиною 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з 2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Згідно з ч.ч.1 та 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зі змісту позовної заяви, оскаржувана постанова датована 09.02.2025 року та останній день на її оскарження був 19.02.2025 року, тобто строк на її оскарження закінчився 20.02.2025 року, проте позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом 21.02.2025 року, тобто вже після спливу десятиденного строку звернення до адміністративного суду, при цьому як на підставу пропуску вказаного строку послався на ту обставину, що він знаходився у відрядженні в різних містах країни та лише 20.02.2025 року прибув в м. Запоріжжя і звернувся з вказаною заявою 20.02.2025 року, проте був кінець робочого дня і він не встиг подати заяву.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 року у справі №120/5780/20-а.

Самі по собі пояснення позивача про поважність причин пропуску на звернення до суду з позовом не заслуговують на увагу, оскільки останній не довів доказами, що він дійсно перебував у відрядженні, зокрема не надав посвідчення або наказ про відрядження.

З огляду на вказане, суд не вбачає поважності причин пропущеного позивачем строку для звернення до суду, такі обставини не підтверджені відповідними та належними доказами, а тому суд визнає такі підстави неповажними.

Тобто, суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду, наведені позивачем, та вважає за необхідне з цих підстав залишити позов без руху, запропонувавши позивачу вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 3, п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою в день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161,169 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.