Справа № 677/274/25
Суддя: Гладій Л. М.
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 677/274/25
Провадження № 2-а/677/23/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2025 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі

головуючої судді Гладій Л.М.,

за участі секретаря судових засідань Загаєвської С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанов про накладення адміністративних правопорушень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі - ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про скасування постанов №14116, №14117 та № 14118 від 25 листопада 2024 року, винесених начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП із застосуванням адміністративного стягнення в виді штрафу в розмірі по 17000 грн. за кожне правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що за змістом оскаржуваної постанови № 14116 від 25 листопада 2024 року, підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності слугувало те, що він у період проведення мобілізації та протягом дії правового режиму воєнного стану, не з`явився до ТЦК та СП протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації та не вионав зобов`язання з уточнення своїх облікових даних через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного та резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження, чим порушив вимоги абз. 7 ч. 6 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», абз. 2 ч. 10 с. 1 ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу», п. 22 Порядку призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період затвердженого постановою КМУ № 560 від 16.05.2024 року, абз. 4 п.п.10-1 п. 1 додатку 2 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», визначених Постановою КМУ № 1487 від 30.12.2022 «Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» жодних доказів уточнення своїх даних не надав та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП під час дії особливого періоду, за що на нього накладено штраф у розмірі 1 000 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що становить 17 000 грн.

Крім того, постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 № 14117 від 25 листопада 2024 року винесено постанову, зі змісту якою вбачається, що він у період проведення мобілізації та протягом дії правового режиму воєнного стану, не мав при собі та не надав на вимогу працівників поліції військово-облікового документу, чим порушив вимоги ч. 6 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», абз. 3 ч. 10-1 п. 1 додатку 2 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», визначених Постановою КМУ № 1487 від 30.12.2022 «Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП під час дії особливого періоду, за що на нього накладено штраф у розмірі 1 000 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що становить 17 000 грн.

Крім того, постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 № 14118 від 25 листопада 2024 року винесено постанову, зі змісту якою вбачається, що він порушив вимоги абз. 1 ч. 1 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», п. 2 ч. 1 додатку 2 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», визначених Постановою КМУ № 1487 від 30.12.2022 «Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», а саме не прибув 16 жовтня 2024 року на 11 год. 00 хв., до ІНФОРМАЦІЯ_3 по повістці, яку отримав Укрпоштою та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП під час дії особливого періоду, за що на нього накладено штраф у розмірі 1 000 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що становить 17 000 грн.

Разом з тим зазначає, що зазначена норма закону не передбачає обов`язку військовозобов`язаних з`являтися до ТЦК та СП протягом 60 днів з дня набрання чинності Указом Президента України про оголошення мобілізації, у зв`язку із чим відповідач безпідставно визнав його винним у такому порушенні. Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_4 його було взято на військовий облік військовозобов`язаних, де він і перебуває на обліку. Таким чином викладене свідчить, що він перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 та відповідач володіє щодо нього вичерпними обліковими даними. Відповідач мав та має можливість одержати його персональні дані шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, базами даних, держателями яких є державні органи, у зв`язку із чим не проведення ним уточнення облікових даних через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста або територіальні центри комплектування та соціальної політики у відповідності до примітки до ст. 210 КУпАП не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 210-1 КУпАП. Крім того, зі змісту оскаржуваної постанови № 14118 не вбачається, на підставі яких саме доказів відповідач дійшов висновку про порушення ним ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», а саме отримання повістки поштою та неприбуття по ній. Крім того, справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення трьох адміністративних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 210-1 КУпАП були розглянуті одночасно одним і тим же органом, а саме начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 , та було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі по 17 000 грн. за кожне адміністративне правопорушення, що суперечить ч. 2 ст. 36 КУпАП. Тому вважає зазначені постанови протиправними та просить їх скасувати.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник надіслав до суду заяву, в якій просить справу слухати у його та позивача відсутності, скасувати оскаржувані постанови, оскільки вони винесені з порушенням ч. 2 ст. 36 КУпАП та передати справи на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з тим, що питання про накладення адміністративного стягнення та його розмір має вирішуватися саме останнім.

Відповідач ІНФОРМАЦІЯ_2 свого представника в судове засідання не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позов не подали.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно із вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, відповідно до ст. 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Суд зазначає, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої вона винесена.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпція, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.

КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Згідно із ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Як встановлено судом три протоколи про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 210-1 КУпАП від 20 листопада 2024 року №№ 304, 305 та 306 були складені в одному місці та в один і той же час, а також їх розгляд був проведений в один і той самий день і одним і тим самим повноваженим органом, а саме, 25 листопада 2024 року о 10 годині начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_4 , що підтверджується повідомленням про розгляд справ в протоколах про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Всупереч приписам ст. 36 КУпАП відповідач, вважаючи, що позивач вчинив три правопорушення, розглянув три окремі справи про адміністративне правопорушення, і відповідно, виніс три постанови про притягнення позивача до відповідальності, наклавши три адміністративних стягнення у виді штрафу в розмірі по 17000 грн. за кожне.

Отже, ч. 2 ст. 36 КУпАП є спеціальною нормою, яка встановлює порядок накладення адміністративних стягнень у разі одночасного розгляду одним і тим же органом декількох справ про адміністративні правопорушення, тому вона має першочергове застосування по відношенню до загальної норми ч. 1 ст. 36 КУпАП.

Як вбачається з висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 18.11.2021 року (справа № 185/8460/16-а) та від 30.08.2022 року (справа № 683/743/17), скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення з процесуальних підстав потребує повторного розгляду справи про адміністративне правопорушення в порядку, встановленому законом.

Новий розгляд справи сприятиме відновленню порушених прав позивача під час попереднього розгляду справи щодо нього.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, досліджені в судовому засіданні докази, норми законодавства України, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, а саме, постанови № 14116, № 14117, 14118 від 25 листопада 2025 року скасувати та направити вказані справи на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 з врахуванням вимог ст. 36 КУпАП під час нового розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 19, 72-77, 246, 250, 255, 262, 286 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити частково.

Постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_3 № 14116, № 14117, 14118 від 25 листопада 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП скасувати і надіслати справи на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Сьомого апеляційного адміністративного суду з дня складання повного судового рішення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених КАС України.

Повний текст рішення складено 31 березня 2025 року.

Суддя Л.М. Гладій