Справа № 520/5331/25
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

25 березня 2025 р. справа № 520/5331/25
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" (пр. Героїв Харкова, 97, кв. 49, м. Харків, 61068, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" застосовано пеню за порушення строку розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 1 898 656,34 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 по справі №520/5331/25 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без руху. Запропоновано позивачу надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважних причин з доказами на її підтвердження, із зазначенням дати отримання податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 05.07.2024 №8 та відповідних доказів отримання такого рішення.

20.03.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій представник просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити відповідний процесуальний строк.

Заява обґрунтована тим, що 07.05.2024 ТОВ "Аліса-Лайн" подано до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України позовну заяву до компанії "S&M ATLANTIC INC." про стягнення заборгованості в розмірі 51 920,40 дол. США. За результатом розгляду позовної заяви ТОВ "Аліса-Лайн" до компанії "S&M ATLANTIC INC." про стягнення заборгованості в розмірі 51 920,40 дол. США Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України тільки 30.09.2024 ухвалено рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі, відтак саме з цієї дати позивач дізнався, що повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8, яким до ТОВ "Аліса-Лайн" застосовано пеню за порушення строків розрахунків по господарських взаємовідносинах з компанією "&M ATLANTIC INC.", порушує права позивача. Таким чином, на думку позивача, шестимісячний строк для звернення до суду слід обраховувати саме з 30.09.2024, тобто з дня, коли ТОВ "Аліса-Лайн" дізналося про порушення своїх прав.

Також, позивач зазначає, що податкове повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8 за формою "С", яким до ТОВ "Аліса-Лайн" застосовано пеню за порушення строку розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 1 898 656,34 грн., було ним отримано лише після ознайомлення з матеріалами справи №520/1995/25 за позовом ГУ ДПС до ТОВ "Аліса-Лайн" про стягнення податкового боргу (провадження у справі відкрито ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.01.2025). До цього моменту ані директором, ані головним бухгалтером оскаржуване податкове повідомлення-рішення не отримувалось. Невідкладно після того як позивач дізнався про відкриття провадження у справі №520/1995/25. Представником позивача отримано доступ до матеріалів електронної справи №520/1995/25 в підсистемі "Електронний Суд" ЄСІТС 26.02.2025, де і було отримано копію оскаржуваного ППР, та невідкладно розпочато роботу з підготовки позовної заяви про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8.

Розглядаючи заявлене клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд виходить з наступного.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Разом з тим право на доступ до правосуддя в Україні, як і в більшості держав світу, не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання принципу - верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Суд зазначає, що спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

У постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював наступний правовий висновок:

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною 2 статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Предметом спору є визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції. При цьому ТОВ "Аліса-Лайн" не застосовувався досудовий порядок оскарження податкового повідомлення-рішення (процедура адміністративного оскарження).

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду через систему "Електронний суд" 10.03.2025.

Судом встановлено, що згідно копії листа Головного управління ДПС у Харківській області від 08.07.2024 за №31420/6/20-40-07-08-12, на зареєстровану юридичну адресу ТОВ "Аліса-Лайн", а саме: 61068, м. Харків, пр. Героїв Харкова (колишній Московський), буд. 97, кв. (офіс) 49, направлено податкове-повідомлення рішення від 05.07.2024 №8 та розрахунок грошового зобов`язання.

Податкове повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8 отримано за довіреністю уповноваженою особою товариства Соляник С.І. 22.07.2024, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення за №787.

Пунктом 42.2. ст. 42 ПК України встановлено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п. 2 розділу III Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 №1204 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 31.12.2020 №846), податкове повідомлення-рішення вважається належним чином надісланим (врученим) платнику податків, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу.

При цьому, ані положення статті 42 ПК України, ані Порядок від 28.12.2015 №1204, не містить такої норми як необхідність вручення податкового повідомлення-рішення лише директору підприємства.

Крім того, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_1 , яким отримано 22.07.2024 податкове-повідомлення рішення від 05.07.2024 №8, є одним із засновників (учасників) та кінцевих бенефіціарних власників ТОВ "Аліса-Лайн".

Отже, враховуючи положення статті 42 ПК України, оскаржуване податкове повідомлення-рішення вважається врученим позивачу 22.07.2024 і саме з цієї дати починається обрахунок строку звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8, а не з 30.09.2024 - дати ухвалення рішення Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України у справі №206/2024 за позовом ТОВ "Аліса-Лайн" до S&M ATLANTIC INC (Канада) про стягнення заборгованості в розмірі 51920,40 дол. США, як про це зазначає представник позивача.

Разом із тим, у цій справі позивач звернувся до суду з позовом 10.03.2025, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

З огляду на наявність в матеріалах справи належних доказів отримання ТОВ "Аліса-Лайн" 22.07.2024 податкового повідомлення-рішення від 05.07.2024 №8, суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що вказане рішення отримано представником лише після ознайомлення з матеріалами справи №520/1995/25, а саме 26.02.2025.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з необхідністю досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані судом поважними лише якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

Суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Таких доказів позивачем суду не надано.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Так, ЄСПЛ у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що викладені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не доводять поважності підстав такого пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся до суду з даним позовом поза межами встановленого строку, наведені у заяві підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду не підтверджують неможливість звернутися до суду з даним позовом у встановлений строк, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліса-Лайн" (пр. Героїв Харкова, 97, кв. 49, м. Харків, 61068, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Біленський О.О.