Справа № 480/5831/24
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 березня 2025 року Справа № 480/5831/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М.М.,
за участю секретаря судового засідання - І.С. Іуткіної,
представників відповідача - Яременко Т.Б., Сумцової С.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/5831/24 за позовом Недригайлівської селищної ради до Головного державного інспектора відділу з питань праці північного регіону управління інспекційної діяльності у Сум. області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Яременко Тетяни Борисівни, Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасувати припис
В С Т А Н О В И В:
Недригайлівська селищна рада просить суд визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПНС/СМ/8467/061/П від 21 травня 2024 року головного державного інспектора відділу з питань праці північного регіону управління інспекційної діяльності у Сумській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Яременко Тетяни Борисівни.
Позов мотивує тим, що на підставі направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № ПНС/1/6893-24 від 16.05.2024 головним державним інспектором відділу з питань праці північного регіону управління інспекційної діяльності у Сумській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Яременко Тетяною Борисівною було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці Недригайлівською селищною радою, за наслідками якого складено Акт № ПНС/СМ/8467/061 від 21.05.2024.
На підставі зазначеного Акту відповідачем-1 21.05.2024 було складено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПНС/СМ/8467/061/П, яким зобов`язано позивача усунути такі порушення та забезпечити додержання норм законодавства про працю: "1.Частина перша статті 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" - не виплачена заробітна плата ОСОБА_1 за квітень 2024 року в повному обсязі згідно умов трудового договору. 2. Пункт 1 частини першої статті 40 КЗпП ОСОБА_1 яка є одинокою матір`ю при наявності дитини з інвалідністю звільнена з ініціативи роботодавця згідно пункту 1 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України".
Позивач вважає, що пункти перший та другий оскаржуваного припису не відповідають вимогам щодо чіткості, оскільки не зрозуміло, яким чином позивачем має бути виконана вимога щодо змісту виявленого порушення "не виплачена заробітна плата ОСОБА_1 за квітень 2024 року в повному обсязі згідно умов трудового договору" порушено частину першу статті 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" та яким чином має бути виконана вимога щодо змісту виявленого порушення " ОСОБА_1 яка є одинокою матір`ю при наявності дитини з інвалідністю звільнена з ініціативи роботодавця згідно пункту 1 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України".
Позивач зазначає, що вимоги, викладені у пункті 1 та 2 припису не є чіткими, зрозумілими та вмотивованими в частині визначення способу усунення виявлених порушень, оскільки не містять обґрунтувань, яким чином позивачем має бути усунуто порушення.
Позивач наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі суб`єкта господарювання для усунення порушень. Відповідачем конкретних заходів (варіантів поведінки) яких слід було вжити позивачу для усунення порушень доведено не було.
Ухвалою суду від 08.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.
Ухвалою суду від 19.08.2024 задоволено клопотання Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про призначення у справі судового засідання.
В судове засідання представник позивача не з`явився.
З урахуванням положень Податкового кодексу України, норми якого визначають, що роботодавець, якій виконує рішення суду в частині нарахування (виплати) доходу у розмірі середньої заробітної плати за вимушений прогул має виконати усі функції податкового агента визначеного цим кодексом. Тобто, утримати ПДФО і військовий збір при виплаті доходу у вигляді середнього заробітку за час вимушеного прогулу 15.12.2023.
Позивачем, майже через три місяці, видано розпорядження № 9-АГП від 15.04.2024 "Про утримання податків і зборів" відповідно до якого вказано відділу бухгалтерського обліку та звітності селищної ради утримати із заробітної плати ОСОБА_1 за квітень 2024 року податок з доходів фізичних осіб та військовий збір нараховані на суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що були виплачені 15.12.2023.
При виплаті ОСОБА_1 заробітної плати за квітень 2024 року було проведено загальні утримання у розмірі 5886,40 грн. При цьому, заробітна плата ОСОБА_1 за квітень 2024 року нарахована у розмірі 9549,30 грн, а фактично виплачено 3662,90 грн. Загальна сума утримань за квітень 2024 року перевищує законодавчо визначений розмір відрахувань із заробітної плати за місяць (20%).
Відповідно до частини першої статті 128 КЗпП України при кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти процентів заробітної плати, яка належить до виплати працівникові.
Таким чином, Недригайлівською селищною радою в порушення частини першої статті 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", статей 127-128 КЗпП України здійснено відрахування зайво виплачених у грудні 2023 року коштів, із заробітної плати ОСОБА_1 за квітень 2024 року у строк пізніше одного місця з дня виплати неправильно обчисленої суми середнього заробітку (виплата 15.12.2023, утримано 15.04.2024), а також з перевищенням максимально встановленого відсотку відрахувань заробітної плати, яка належить до виплати працівникові ОСОБА_1 за квітень 2024 року (сума нарахувань 9549,30 грн, сума утримань 5886,40 грн).
При цьому, за порушення норм Податкового кодексу України відповідальність несе саме роботодавець, як податковий агент, а не працівник на користь якого здійснені виплати.
2) Розпорядженням селищного голови № 58-К від 13.05.2024 "Про звільнення ОСОБА_1 " начальника відділу земельних відносин та екології селищної ради ОСОБА_1 звільнено 13 травня 2024 року у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників згідно пункту першого статті 40 КЗпП України.
Однак, згідно особової картки ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно медичного висновку від 18.03.2020 № 8 має інвалідність (дитина-інвалід до 18 років). Крім того, згідно свідоцтва про смерть чоловік ОСОБА_1 - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Отже, ОСОБА_1 є одинокою матір`ю дитини-інваліда віком до 18 років.
Статтею 184 КЗпП України визначені гарантії при прийнятті на роботу і заборона звільнення жінок, які мають дітей. Звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років (до шести років - частина шоста статті 179), одиноких матерів при наявності дитини віком до чотирнадцяти років або дитини з інвалідністю з ініціативи роботодавця не допускається, крім випадків повної ліквідації підприємства, установи, організації, коли допускається звільнення з обов`язковим працевлаштуванням.
Отже, законодавцем визначена пряма заборона звільнення одиноких матерів дитини з інвалідністю з ініціативи роботодавця, за виключенням повної ліквідації.
У даному випадку ОСОБА_1 звільнена за ініціативою роботодавця, при цьому, без повної ліквідації Недригайлівської селищної ради.
Виявлені порушення законодавства про працю зафіксовані в Акті № ПНС/СМ/8467/061 від 21.05.2024 складеного за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства про працю Недригайлівською селищною радою, один примірник якого одержала секретар селищної ради Постоєнко І.В. 21.05.2024, що підтверджується її особистим підписом.
На підставі вказаного акту, враховуючи виявлені порушення законодавства про працю Міжрегіональним управлінням видано Припис № ПНС/СМ/8467/061/П від 21.05.2024, яким зобов`язано Недригайлівського селищного голову усунути порушення та забезпечити додержання норм законодавства про працю.
Зважаючи на вказані фактичні обставини справи, відповідачі вважають, що оскаржуваний припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю прийнятий обґрунтовано, на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що передбачені законодавством України.
Вислухавши представників відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що позаплановій захід державного нагляду (контролю) Недригайлівської селищної ради здійснений відповідачем за заявою ОСОБА_1 від 29.04.2024 про порушення вимог законодавства про працю в частині незаконності утримання відрахувань із заробітної плати за квітень 2024 року у розмірі більше 20% ніж встановлено КЗпП України, а також незаконного звільнення, як матері яка одна виховує неповнолітню дитину з інвалідністю. Зокрема, як вказала заявниця, що їй було виплачено 13.04.2024 аванс за квітень 2024 року у сумі 3600,00 грн, а 29.04.2024 заробітна плата лише у розмірі 62,90 грн, що фактично не відповідає розміру заробітної плати встановленої законодавством. Також, просила перевірити законність її звільнення з роботи за скороченням штату, оскільки роботодавцем не враховано її статус матері, яка одна виховує неповнолітню дитину з інвалідністю.
Міжрегіональне управління у відповідності до наведених норм Закону № 877 одержало погодження Державної служби України з питань праці на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Недригайлівської селищної ради (лист від 08.05.2024 № ЦА-2315/1/2.4.1-24а "Про погодження проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)".
Наказ "Про проведення заходу державного нагляду (контролю)" № 204/ПНС-ЗК від 11.05.2024 прийнятий Міжрегіональним управлінням на підставі статті 259 КЗпП України, абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону № 877, статті 16 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", наказу Міністерства економіки України від 16.06.2023 № 5782 "Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану".
У зв`язку з наданням відпуски селищному голові Недригайлівської селищної ради Костянтину Волкову, виконання обов`язків селищного голови по роботі ради покладено на секретаря селищної ради Постоєнко Ірину Віталіївну, якій було надано направлення Міжрегіонального управління на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 16.05.2024 № ПНС/1/6893-24 , що підтверджується її особистим підписом на направленні.
Захід державного нагляду (контролю) Недригайлівської селищної ради був проведений з 20.05.2024 по 21.05.2024 у формі позапланової перевірки, з відому секретаря селищної ради Постоєнко І.В. та у присутності головного бухгалтера селищної ради Шпильки О.М., якою були надані документи на перевірку, за наслідками якого складено Акт № ПНС/СМ/8467/061 від 21.05.2024.
На підставі зазначеного Акту відповідачем-1 21.05.2024 було складено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПНС/СМ/8467/061/П, яким зобов`язано позивача усунути такі порушення та забезпечити додержання норм законодавства про працю: "1.Частина перша статті 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" - не виплачена заробітна плата ОСОБА_1 за квітень 2024 року в повному обсязі згідно умов трудового договору. 2. Пункт 1 частини першої статті 40 КЗпП ОСОБА_1 яка є одинокою матір`ю при наявності дитини з інвалідністю звільнена з ініціативи роботодавця згідно пункту 1 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України".
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Відповідно до статті 4 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.
Частиною першою статті 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення № 96).
Пунктом 1 Положення № 96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктами 6, 9 пункту 4 Положення № 96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює: здійснює державний контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; здійснює державний контроль за додержанням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування;
Пунктом 7 Положення № 96 встановлено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі Закон № 877-V в редакції на час спірних відносин).
Дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (частина перша статті 2 Закону № 877-V).
Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина третя статті 4 Закону № 877-V).
Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (абзац 8 частини четвертої статті 4 Закону № 877-V).
Органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу (частина 8 статті 4 Закону № 877-V).
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону № 877-V).
При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина 15 статті 4 Закону № 877-V).
Частиною першою статті 6 Закону № 877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави (абзац 8 частини першої статті 6 Закону № 877-V).
Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону (частина друга статті 6 Закону № 877-V).
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається (частина четверта статті 6 Закону № 877-V).
Відповідно до частин першої та другої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац 1 частини п`ятої статті 7 Закону № 877-V).
Права суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 10 Закону № 877-V.
Відповідно до цієї статті суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта; оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.
Обов`язки суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) передбачені статтею 11 Закону № 877-V.
Відповідно до цієї статті суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;
виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною 7 статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону № 877-V).
Частиною першою статті 12 Закону № 877-V встановлено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.
Слід зауважити, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який діє на теперішній час.
Відповідно до статті 16 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" від 15.03.2022 № 2136-ІХ (далі Закон № 2136-ІХ) у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.
Позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у порядку, встановленому Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
З матеріалів справи вбачається, що позаплановою перевіркою встановлено два порушення законодавства про працю відносно ОСОБА_1 , а саме:
Однак, при виплаті цієї суми позивачем, як податковим агентом у розумінні Податкового кодексу України, не було утримано податок з доходів фізичних осіб та військовий збір.
Отже, внаслідок допущених позивачем помилок була неправильно обчислена сума середнього заробітку, що підлягала виплаті ОСОБА_1 .
З урахуванням положень Податкового кодексу України, норми якого визначають, що роботодавець, якій виконує рішення суду в частині нарахування (виплати) доходу у розмірі середньої заробітної плати за вимушений прогул має виконати усі функції податкового агента визначеного цим кодексом. Тобто, утримати ПДФО і військовий збір при виплаті доходу у вигляді середнього заробітку за час вимушеного прогулу 15.12.2023.
Статтею 127 КЗпП України визначено обмеження відрахувань із заробітної плати. Відрахування із заробітної плати можуть провадитись тільки у випадках, передбачених законодавством України. Відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі і організації, де вони працюють, можуть провадитись за наказом (розпорядженням) роботодавця: для повернення авансу, виданого в рахунок заробітної плати; для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок; для погашення невитраченого і своєчасно не поверненого авансу, виданого на службове відрядження або переведення до іншої місцевості; на господарські потреби, якщо працівник не оспорює підстав і розміру відрахування. У цих випадках роботодавець вправі видати наказ (розпорядження) про відрахування не пізніше одного місяця з дня закінчення строку, встановленого для повернення авансу, погашення заборгованості або з дня виплати неправильно обчисленої суми.
Як встановлено судом, позивачем, майже через три місяці, видано розпорядження № 9-АГП від 15.04.2024 "Про утримання податків і зборів" відповідно до якого вказано відділу бухгалтерського обліку та звітності селищної ради утримати із заробітної плати ОСОБА_1 за квітень 2024 року податок з доходів фізичних осіб та військовий збір нараховані на суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що були виплачені 15.12.2023.
При виплаті ОСОБА_1 заробітної плати за квітень 2024 року було проведено загальні утримання у розмірі 5886,40 грн. При цьому, заробітна плата ОСОБА_1 за квітень 2024 року нарахована у розмірі 9549,30 грн, а фактично виплачено 3662,90 грн. Загальна сума утримань за квітень 2024 року перевищує законодавчо визначений розмір відрахувань із заробітної плати за місяць (20%).
Відповідно до частини першої статті 128 КЗпП України при кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти процентів заробітної плати, яка належить до виплати працівникові.
Таким чином, суд погоджується з такими доводами відповідача, оскільки Недригайлівською селищною радою в порушення частини першої статті 10 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", статей 127-128 КЗпП України здійснено відрахування зайво виплачених у грудні 2023 року коштів, із заробітної плати ОСОБА_1 за квітень 2024 року у строк пізніше одного місця з дня виплати неправильно обчисленої суми середнього заробітку (виплата 15.12.2023, утримано 15.04.2024), а також з перевищенням максимально встановленого відсотку відрахувань заробітної плати, яка належить до виплати працівникові ОСОБА_1 за квітень 2024 року (сума нарахувань 9549,30 грн, сума утримань 5886,40 грн).
Щодо другого порушення встановленого перевіркою відповідача, а саме: розпорядженням селищного голови № 58-К від 13.05.2024 "Про звільнення ОСОБА_1 " начальника відділу земельних відносин та екології селищної ради ОСОБА_1 звільнено 13 травня 2024 року у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників згідно пункту першого статті 40 КЗпП України, суд зазначає наступне.
Як встановлено судом, згідно особової картки ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який згідно медичного висновку від 18.03.2020 № 8 має інвалідність (дитина-інвалід до 18 років).
Згідно свідоцтва про смерть чоловік ОСОБА_1 . ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому ОСОБА_1 є одинокою матір`ю дитини-інваліда віком до 18 років.
Статтею 184 КЗпП України визначені гарантії при прийнятті на роботу і заборона звільнення жінок, які мають дітей. Звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років (до шести років - частина шоста статті 179), одиноких матерів при наявності дитини віком до чотирнадцяти років або дитини з інвалідністю з ініціативи роботодавця не допускається, крім випадків повної ліквідації підприємства, установи, організації, коли допускається звільнення з обов`язковим працевлаштуванням.
Отже, законодавцем визначена пряма заборона звільнення одиноких матерів дитини з інвалідністю з ініціативи роботодавця, за виключенням повної ліквідації. У даному випадку ОСОБА_1 звільнена за ініціативою роботодавця, при цьому, без повної ліквідації Недригайлівської селищної ради.
Уніфікована форма Припису про усунення виявлених порушень законодавства про працю (форма 8) містить наступну інформацію: №; зміст виявленого порушення; посилання на підпункти, пункти, частини, статті, які порушено, назву нормативно-правового акта; строки усунення порушень/ забезпечення додержання норм законодавства про працю; відмітка про виконання (підпис інспектора праці, дата).
Отже, доводи позивача, що управлінням не визначено в приписі конкретні вимоги до нього, за результатами виконання яких порушення трудових прав працівника мають бути усунені, не приймаються судом до уваги як такі, що не спростовують факту викладених у приписі порушень та не звільняють від необхідності їх усунення у встановлений відповідачем термін.
Крім того, варто відмітити, що невідповідність рішення суб`єкта владних повноважень (у цій ситуації - припису) формальним ознакам, у тому числі стосовно його форми, та окремі порушення встановленої процедури прийняття рішення не нівелюють факту порушення позивачем законодавства та не є підставою для звільнення його від відповідальності за це порушення, а, отже, не є виключною підставою для скасування та визнання протиправним такого рішення.
Порушення контролюючим органом норм права, які не регулюють виявлене перевіркою правопорушення, є лише формальною підставою для скасування рішення, винесеного за наслідками такої перевірки, та не може саме по собі свідчити про правомірність чи неправомірність припису, спрямованого на усунення виявлених позаплановою перевіркою порушень.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень не може бути скасовано лише за формальними ознаками та не може бути підставою для задоволення позовних вимог у даному випадку.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд відповідно до статті 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.
Оскільки у задоволенні позову слідує відмовити, то судові не підлягають стягненню на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд
В И Р І Ш И В:
в задоволенні адміністративного позову Недригайлівської селищної ради до Гол. держ. інспектор відділу з питань праці північного регіону управління інспекційної діяльності у Сум. області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Яременко Тетяни Борисівни, Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасувати припис - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 24.03.2025.

Суддя М.М. Шаповал