Справа № 640/19365/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -
18 серпня 2020 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (далі позивач, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва») до Північного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якій позивач просив:
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 вересня 2010 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено його. Відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.
12.10.2020 року від відповідача до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшов відзив на позовну заяву, в якому він не погоджувався з позовними вимогами та просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Відзив обгрунтовано тим, що на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 17.04.2020 № 62 «Про початок моніторингу закупівлі» Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі згідно з ДК 021:2015-79110000-8-Послуги з юридичного консультування та юридичного представництва, очікуваною вартістю 480 000,00 гривень. Моніторингом встановлено, що проект договору про закупівлю не містить інформації про порядок змін його умов, чим порушено вимогу п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VІІІ, у редакції від 01.12.2019 року. Також, на підставі аналізу тендерних пропозицій та тендерної документації учасників наведеної закупівлі відповідач дійшов висновку, що Адвокатське бюро «Віктора Дасюка» та ТОВ «Консільєрі» виконано вимоги Замовника в повному обсязі, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні
26.10.2020 року від позивача до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить позовні вимоги задовольнити. В обгрунтування відповіді на відзив позивач зазначив, що з огляду на встановлені відповідачем порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач зобов`язав комунальне підприємство здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення у встановленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про надання юридичних послуг від 02.03.2020 року № 14 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. Договір про надання юридичних послуг від 02.03.2020 № 14 нікчемним в судовому порядку не визнавався, не відкликався, виконується обома сторонами, що не спростовано відповідачем. Водночас, повноваження зобов`язувати позивача розірвати чинний договір про надання юридичних послуг від 02.03.2020 року № 14 відсутні. Вказана вимога, на думку позивача, є перевищенням повноважень органом держаної влади та порушенням статті 19 Конституції України, а тому відсутні підстави для розірвання договору про надання юридичних послуг від 02.03.2020 року № 14. Окрім того, розірвання договору про надання юридичних послуг від 02.03.2020 № 14 призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та, в подальшому, матиме негативні наслідки для репутації позивача, тобто є непропорційним у співвідношенні із виявленими недоліками тендерної документації. Щодо відхилення тендерних пропозицій адвокатського бюро «Віктора Дасюка» та ТОВ «Консільєрі» позивач зауважив, що наявність вільного доступу до тендерної документації, свідчить про дотримання позивачем основних принципів здійснення закупівель, зокрема щодо добросовісної конкуренції серед учасників, адже останні перебували в рівних умовах. Таким чином, враховуючи усі вищевикладені обставини, оскаржуваний висновок Північного офісу Держаудитслужби від 23.04.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-01-24-001536-с, код згідно ДК 021:2015:79110000-8- Послуги з юридичного консультування та юридичного представництва (Послуги адвоката), на думку позивача, є протиправним та підлягає скасуванню, а позовна заява задоволенню.
Законом України від 13.12.2022 року №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до положень абзаців 2-4 пункту 2 розділу ІІ Закону № 2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.
Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №2825 «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.01.2025 адміністративна справа розподілена судді Неклеса О.М. для розгляду.
18.02.2025 року через систему "Електронний суд" відповідачем було подано клопотання про долучення відзиву до матеріалів справи, а також відзив, які зареєстровані судом 19.02.2025 року. У відзиві відповідач позовні вимоги не визнає в повному обсязі в зв`язку з їх безпідставністю та необґрунтованістю, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Відзив обґрунтовано доводами, аналогічними тим, що були викладені у відзиві, який надавався Окружному адміністративному суду м. Києва. Відповідач наголошував на тому, що за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель при відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019 року. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019 року. Відповідач вважає, що склав Висновок згідно вимог законодавства та керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. Окремо зазначив про те, що повністю визнати протиправним та скасувати оспорюваний висновок неможливо, адже позивач не наводить підстав для скасування висновку в частині в якій встановлено відсутність порушень. З огляду на викладене, позивачем не доведено, що Висновок складено з порушенням норм діючого законодавства та те, що він є незаконним, а отже підстави для задоволення позову Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» відсутні.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 24.01.2020 року Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (Замовником) було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі (у формі відкритих торгів) № UA-2020-01-24-001536-с, код згідно ДК 021:2015: 79110000-8 - Послуги з юридичного консультування та юридичного представництва (Послуги адвоката) (далі - Закупівля № UA-2020-01-24-001536-с).
Відповідно до проведеного електронного аукціону щодо закупівлі товару за кодом згідно ДК 021:2015:79110000-8 Послуги з юридичного консультування та юридичного представництва (Послуги адвоката), тендерним комітетом позивача було розглянуто тендерні пропозиції учасників.
Згідно з протоколом №18.2.2020 засідання тендерного комітету КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 17.02.2020 року тендерну пропозицію Адвокатського бюро «Віктора Дасюка» було відхилено на підставі ст.30 Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на невідповідність учасника кваліфікаційним критеріям, а його пропозиції вимогам тендерної документації. Як вбачається з інформація, яка міститься у протоколі, до наведених висновків тендерна комісія дійшла з огляду на не надання Адвокатським бюро «Віктора Дасюка» копії свідоцтва платника ПДВ або копії витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копії свідоцтва про сплату єдиного податку або копії довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП). Окрім того, в пропозиції учасника наявна довідка №2020/07/02-15 від 07.02.2020 року про те, що Адвокатське бюро «Віктора Дасюка» підтверджує, що службову (посадову) особу, яку уповноважено представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення. У наявній довідці не вказано яку саме службову (посадову) особу учасника не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення.
Згідно з протоколом №18.3.2020 засідання тендерного комітету КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 17.02.2020 року тендерну пропозицію ТОВ «Консільєрі» було відхилено на підставі ст.30 Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на невідповідність учасника кваліфікаційним критеріям, а його пропозиції вимогам тендерної документації. Як вбачається з інформація, яка міститься у протоколі, до наведених висновків тендерна комісія дійшла з огляду на не надання ТОВ «Консільєрі» копії свідоцтва платника ПДВ або копії витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копії свідоцтва про сплату єдиного податку або копії довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП). Окрім того, учасник повинен був надати на підтвердження досвіду юридичної роботи працівників копію трудових книжок всіх працівників, зазначених в довідці про працівників, які мають необхідні знання та досвід. В пропозиції ТОВ «Консільєрі» відсутні копії трудових книжок, що суперечать вимогам Додатку 1.
Із пояснень позивача наведених у позовній заяві вбачається, що наступною тендерною пропозицією з переліку учасників, що є найбільш економічно вигідною, відповідно до автоматично проведеної електронною системою закупівель оцінки тендерних пропозицій, стала пропозиція адвоката Шеремет Марії Олегівни, тому тендерним комітетом позивача прийнято рішення про намір укласти договір з адвокатом Шеремет Марією Олегівною.
02.03.2020 року за результатами проведеної процедури закупівлі та оцінки тендерних пропозицій учасників, позивачем укладено договір № 14 про надання юридичних послуг з адвокатом Шеремет Марією Олегівною, який розміщено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель.
На підставі наказу начальника Північного офісу Держаудитслужби від 17.04.2020 року № 62, відповідачем було здійснено моніторинг процедури закупівлі № UA-2020-01-24-001536-с. Підставою для здійснення моніторингу, згідно з Переліком процедур для здійснення моніторингу закупівлі, затверджених наказом Північного офісу Держаудитслужби від 17.04.2020 року № 62, стала інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель.
23.04.2020 року посадовою особою відповідача було складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 23.04.2020 №725/218, який затверджено начальником Північного офісу Держаудитслужби 23.04.2020 року, в якому зазначено наступне.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922, у редакції від 01.12.2019 (далі - Закон № 922, у редакції від 01.12.2019), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену протоколом засідання тендерного комітету від 23.01.2020 № 18.2020 (далі - ТД), тендерні пропозиції Адвокатського об`єднання «ІНТЕРДІКТУМ», Адвокатського бюро «Віктора Дасюка» (далі - Учасник 1), ТОВ «Консільєрі» (далі - Учасник 2), ТОВ «Юридична компанія «Касьяненко і партнери», Адвокатського об`єднання «ПАРТНЕР`С», фізичної особи ОСОБА_1 (далі - Переможець), протоколи розгляду тендерних пропозицій від 17.02.2020 № 18.1.2020, від 17.02.2020 № 18.2.2020, від 17.02.2020 № 18.3.2020, від 17.02.2020 № 18.4.2020, від 17.02.2020 № 18.5.2020 та від 17.02.2020 № 18.6.2020, повідомлення про намір укласти договір від 18.02.2020, договір від 02.03.2020 № 14.
Моніторингом встановлено, що проект договору про закупівлю не містить інформації про порядок змін його умов, чим порушено вимогу п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
Також відповідач дійшов висновку, що замовником всупереч вимогам п.4 ч.1 ст.30 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019, відхилено пропозицію учасника Адвокатського бюро «Віктора Дасюка», яка відповідала вимогам ТД та пропозицію, яка була нижчою від пропозиції Переможця на 200 000,01 грн., чим порушено норми абз.5 ч.1 ст.3 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
Окрім того, відповідач дійшов висновку, що Замовником, всупереч вимогам п.4 ч.1 ст.30 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019, відхилено пропозицію учасника ТОВ «Консільєрі», яка відповідала вимогам ТД та пропозицію, яка була нижчою від пропозиції Переможця на 200 000,00 грн., чим порушено норми абз.5 ч.1 ст.3 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019, а саме здійснення закупівлі за принципом об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій.
Враховуючи встановлені вище обставини, відповідач склав наступний висновок про наявність або відсутність порушень законодавства:
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель при відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
За результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контрою в Україні", Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2939-ХІІ), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних з установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 2 статті 2 Закону № 2939-ХІІ, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного аудиту та інспектування.
Пунктом 11 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року 922-VIII, в редакції від 01.12.2019 року (далі - Закон №922) визначено, що моніторинг закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель, було регламентовано статтею 7-1 Закону № 922, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, якою передбачалось, що моніторинг закупівлі здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальними органами.
Північний офіс Держаудитслужби, відповідно до п.1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23, є міжрегіональним територіальним органом Державної аудиторської служби України, яка, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року 4 № 43, є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Отже, Північний офіс Держаудитслужби, на момент виникнення спірних правовідносин був наділений повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, встановленому Законом № 922.
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель при відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019.
Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 22 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019, тендерна документація повинна містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.
Крім того, згідно з частиною 4 статті 36 Закону № 922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.
Відповідач до суду разом із відзивом на позовну заяву надав файл проекту договору та тендерної документації (з сайту Prozorro у публічному доступі), з якого вбачається, що проект договору про закупівлю дійсно не містить інформації про порядок змін його умов, чим порушено вимогу п. 7 ч. 2 ст. 22 № 922-VІІІ, у редакції від 01.12.2019 року.
Наведені обставини позивач жодним чином не спростував.
У відповіді на відзив позивач зазначив, що фактично проект договору в тендерній документації і є майбутній договір про закупівлю. При цьому учасник процедури закупівлі має погодитися з таким проектом договору, адже при його укладенні сторони не зможуть відступити від положень, прописаних у тендерній документації (проекті договору).
При цьому позивач вважає, що необхідно керуватися принципом пропорційності та враховувати співмірність між виявленим порушенням замовником торгів та засобам його усунення, що визначений суб`єктом владних повноважень.
Отже, доводи відповідача про те, що проект договору про закупівлю не містить інформації про порядок змін його умов, що свідчить про порушення позивачем вимог п. 7 ч. 2 ст. 22 № 922-VІІІ, у редакції від 01.12.2019 року, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.
Частиною 1 статті 3 Закону № 922 передбачено такі принципи здійснення закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону № 922, у редакції від 01.12.2019, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
З матеріалів справи встановлено, що підставою для відхилення позивачем пропозиції Адвокатського бюро «Віктора Дасюка» стало не надання Адвокатським бюро «Віктора Дасюка» копії свідоцтва платника ПДВ або копії витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копії свідоцтва про сплату єдиного податку або копії довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП). Окрім того, в пропозиції учасника наявна довідка №2020/07/02-15 від 07.02.2020 року про те, що Адвокатське бюро «Віктора Дасюка» підтверджує, що службову (посадову) особу, яку уповноважено представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення. У наявній довідці не вказано яку саме службову (посадову) особу учасника не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення.
Проте, на виконання вимоги пункту 2 розділу «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації Адвокатським бюро «Віктора Дасюка» було надано позивачу лист-пояснення Вих.№2020/07/02-1 від 07.02.2020 року, в якому повідомило, що не є ані платником податку на додану вартість, ані платником єдиного податку, у зв`язку з чим не може надати у складі тендерної пропозиції копію свідоцтва платника ПДВ, копію витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копію свідоцтва про сплату єдиного податку. Також повідомило, що довідка про взяття на облік платника податків за формою 34-ОПП також не може бути надана, оскільки вона не видається юридичним особам платникам податків, відомості про які містяться в Єдиному державному реєстрі. З огляду на те, що на момент надання пояснень видача довідки про взяття на облік Адвокатського бюро «Віктора Дасюка», як платника податків в органах доходів і зборів законодавчо не передбачена, для підтвердження даної обставини було надано копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до п.3.8 Порядку обліку платників податків і зборів, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року №1588.
Відповідно до пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації (далі ТД) тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів з, серед іншого, копією свідоцтва платника ПДВ або копією витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копією свідоцтва про сплату єдиного податку або копією довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП).
Згідно з пунктом 2 розділу «Оцінка тендерної пропозиції» ТД у разі не подання учасником будь-якого документу, який вимагається даною тендерною документацією, учасник повинен надати лист-пояснення із зазначенням підстави (причини) не надання такого документу.
Отже, Адвокатське бюро «Віктора Дасюка» виконало умови тендерної документації, надавши, відповідно до пункту 2 розділу «Оцінка тендерної пропозиції» ТД, лист-пояснення із зазначенням причини не надання копії свідоцтва платника ПДВ, копії витягу з реєстру платників податку на додану вартість, копією свідоцтва про сплату єдиного податку або копією довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП).
Щодо не зазначення у довідці №2020/07/02-15 від 07.02.2020 року інформації, яку саме службову (посадову) особу учасника не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення, судом встановлено наступне.
В пункті 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД визначені кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону та зазначено, що документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі відповідно до ст. 17 Закону наведені у Додатку 3.
В пункті 1.4 Додатку №3 то ТД зазначено, що учасник закупівлі згідно встановлених вимог статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» повинен надати у вигляді довідки в довільній формі інформацію про те, що службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення.
Також у складі тендерної пропозиції Адвокатського бюро «Віктора Дасюка» міститься довідка №2020/07/02-15 від 07.02.2020 року про те, що службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення у сфері закупівель.
Встановлені у справі обставини та наявні в матеріалах справи докази, на думку суду, належним чином підтверджують дотримання Адвокатським бюро «Віктора Дасюка» вимог пункту 1.4 додатку 3 до ТД, оскільки очевидним є те, що у довідці №2020/07/02-15 від 07.02.2020 року зазначено відомості про службову особу, яку уповноважено Рішенням №3 засновника бюро - Дасюка Віктора Володимировича.
Отже, доводи відповідача про те, що пропозиція Адвокатського бюро «Віктора Дасюка» була відхилена всупереч пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922, чим порушено вимоги, встановлені в абзаці 5 частини 1 статті 3 Закону № 922, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.
Окрім того, з матеріалів справи встановлено, що підставою для відхилення пропозиції ТОВ «Консільєрі» стало не надання ТОВ «Консільєрі» копії свідоцтва платника ПДВ або копії витягу з реєстру платників податку на додану вартість або копії свідоцтва про сплату єдиного податку або копії довідки про взяття на облік платника податків (форма 34-ОПП). Окрім того, учасник повинен був надати на підтвердження досвіду юридичної роботи працівників копію трудових книжок всіх працівників, зазначених в довідці про працівників, які мають необхідні знання та досвід. В пропозиції ТОВ «Консільєрі» відсутні копії трудових книжок, що суперечать вимогам Додатку 1.
Як встановлено з матеріалів справи, на виконання вимог пункту 1 розділу «Оцінка тендерної пропозиції» ТД ТОВ «Консільєрі» надало позивачу Довідку про взяття на облік платника податків від 07.02.2020 року, в якій повідомив, що ТОВ «Консільєрі» знаходиться на загальній системі оподаткування та не є платником ПДВ та платником єдиного податку, тому не надає документи згідно вимоги пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції».
На виконання вимог пункту 2 розділу «Оцінка тендерної пропозиції» ТОВ «Консільєрі» було надано лист-пояснення від 07.02.2020 року щодо ненадання трудових книжок, у зв`язку з тим, що між Товариством та адвокатами укладено договори про надання адвокатами послуг у виді правничої допомоги, що відповідає положення Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та є підтвердженням взаємовідносин із адвокатами під час надання послуг у сфері права. ТОВ «Консільєрі» у листі-поясненні звернуло увагу на те, що договори було укладено із адвокатами, які мають відповідно більше 4, 5 та 7 років досвіду здійснення адвокатської діяльності, дія їх свідоцтв не зупинялась, що підтверджується загальнодоступною інформацією з Єдиного реєстру адвокатів України. Також Товариство зазначило, що на підтвердження досвіду здійснення адвокатської діяльності адвокатами Калашник О.М., Галицького І.В. та Гончаровим М.С. додаються свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, виданих вказаним особам.
З матеріалів справи встановлено, що ТОВ «Консільєрі» надало свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю з досвідом здійснення адвокатами, зазначеними у листі-поясненні, адвокатської діяльності більше 4, 5 та 7 років, що є підтвердженням досвіду юридичної роботи не менше 5 років, та як відповідно до ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI - адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.
З огляду на вищевикладене суд вважає, що учасником TOB «Консільєрі» виконано вимоги Замовника у повному обсязі.
Отже, доводи відповідача про те, що пропозиція TOB «Консільєрі» була відхилена всупереч пункту 4 частини 1 статті 30 Закону № 922, чим порушено вимоги, встановлені в абзаці 5 частини 1 статті 3 Закону № 922, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.
Щодо обраного Північним офісом Держаудитслужби способу усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору, суд зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Північний офіс Держаудитслужби у оскаржуваному Висновку, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень: в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Отже, спірний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель, також контролюючим органом запропоновано шлях усунення порушень, а саме: зазначено дії, які повинен вчинити замовник. Висновок відповідача конкретизований.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської
служби України 23.04.2018 року №86, зареєстрованого в Міністерстві
Згідно з ч. 8 ст. 8 Закону № 922-VIII, у редакцій від 19.04.2020 року, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Аналогічні приписи містились також у ч.8 ст.7-1 Закону 922-VIII, у редакції від 01.12.2019 року.
Отже, частиною 8 ст. 8 Закону № 922-VIII у редакцій від 19.04.2020 року, а також ч.8 ст.7-1 Закону 922-VIII, у редакції від 01.12.2019 року, було визначено порядок дій замовника державної закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Суд зауважує, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Мається на увазі, що у разі дотримання замовником вимог Закону № 922-VIII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Законом №922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Як вбачається зі змісту оспорюваного висновку, відповідач конкретизував які саме заходи має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
За цих обставин суд наголошує, що зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі заходи усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору є такими, що визначені відповідно до правил законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому підлягають виконанню.
Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції встановлено зобов`язання судів обґрунтовувати свої рішення, та заборону тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A.303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, а тому в задоволення позовної заяви слід відмовити.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 26.03.2025 року.

Суддя О.М. Неклеса