Справа № 300/1913/25
Суддя: Панікар І.В.
Дата ухвалення: 2025-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"27" березня 2025 р. справа № 300/1913/25
м. Івано-Франківськ
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Панікар І.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій,-
В С Т А Н О В И В:
Адвокат Думич Оксана Іванівна, діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернуласядо суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області, за змістом якого просить суд:
- визнати протиправними бездіяльність відповідача щодо зменшення з 01.04.2019 процентного розміру грошового забезпечення з 77% до 70%;
- визнати протиправними бездіяльність відповідача щодо застосування до пенсії обмеження максимальним розміром при виплаті такої ОСОБА_1 ;
- визнати протиправними дії відповідача щодо не нарахування та невиплати з 01.02.2025 доплати до пенсії ОСОБА_1 , передбаченої постановою Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 року № 713, у розмірі 2 000 (дві тисячі) гривень;
- зобов`язати відповідача з 01.04.2019 провести перерахунок та виплату пенсії, призначеної на підставі оновленої довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення, встановленого за відповідною (аналогічною) посадою (на день звільнення зі служби), Заступник нач-ка упр-ня по МТЗ-начальник відділу МТЗ 486 упр-ня начальника робіт, яку він займав на день звільнення зі служби, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12.08.2024 за №10/1/5463, виходячи з 77% грошового забезпечення, без обмеження пенсії максимальним розміром, з урахуванням раніше виплачених сум;
- зобов`язати відповідача з 01.02.2025 провести перерахунок та виплату пенсії, призначеної на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення № 10/1/5463 від 12.08.2024, виходячи з 77% грошового забезпечення, з урахуванням індексацій, надбавок, доплат, а також з урахуванням щомісячної надбавки, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 року № 713, у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень - без обмеження пенсії максимальним розміром з урахуванням раніше виплачених сум.
Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
За правилами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
З аналізу зазначених положень процесуального закону, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.
Отже, у даній категорії справ процесуальний закон визнав строк в шість місяців достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.
За змістом позовної заяви, позивач просить суд, зокрема, визнати протиправними бездіяльність відповідача щодо зменшення з 01.04.2019 процентного розміру грошового забезпечення з 77% до 70%; зобов`язати відповідача з 01.04.2019 провести перерахунок та виплату пенсії, призначеної на підставі оновленої довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення, встановленого за відповідною (аналогічною) посадою (на день звільнення зі служби), Заступник нач-ка упр-ня по МТЗ-начальник відділу МТЗ 486 упр-ня начальника робіт, яку він займав на день звільнення зі служби, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12.08.2024 за №10/1/5463, виходячи з 77% грошового забезпечення, без обмеження пенсії максимальним розміром, з урахуванням раніше виплачених сум.
Натомість, ОСОБА_1 звернувся з цим позовом до суду лише 20.03.2025, тобто позивач подав позов після закінчення строків, встановлених законодавством.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 вказала:
«...правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.
Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду».
Таким чином, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отже, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Так, в позовній заяві позивач не зазначив обставин, які б перешкоджали йому вчасно звернутися до відповідача з метою отримання інформації про складові та розмір його пенсії після проведеного її перерахунку в частині розміру відсоткового грошового забезпечення, без обмеження пенсії максимальним розміром з 01.04.2019.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.
Так, пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.
Суд зазначає, що позивач повинен був дізнатися про порушене право на отримання з 01.04.2019 в частині розміру відсоткового грошового забезпечення, без обмеження пенсії максимальним розміром та отримання вперше такої перерахованої пенсії у травні 2019 року та в подальшому щомісячних пенсійних виплат.
Окрім того, суд звертає увагу, що відповідно до наданого протоколу перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 останньому нарахування пенсії здійснювалося в розмірі 70% грошового забезпечення, тобто з 01.01.2018 у позивача була інформації щодо складової та розміру його пенсії після проведеного її перерахунку в частині розміру відсоткового грошового забезпечення.
Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Аналіз зазначеної норми КАС України вказує на те, що необхідною умовою для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи після закінчення встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду є долучення позивачем до позову заяви про поновлення цього строку та доказів поважності причин його пропуску.
Пропустивши строк звернення до суду з вказаним позовом, заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску позивачем суду не надано.
Окрім того, відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України Про судовий збір № 3674-VI від 08.07.2011 (надалі, також Закон України Про судовий збір).
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Частиною 3 статті 4 зазначеного Закону встановлюються ставки судового збору, зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір", при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року складає 3028 гривень.
Зі змісту адміністративного позову слідує, що звернена до суду позовна заява містить три вимоги немайнового характеру.
Тобто при зверненні до адміністративного суду з даною позовною заявою, відповідно до положень статтей 4, 6 Закону України Про судовий збір та заявлених позовних вимог, позивач повинна сплатити судовий збір в розмірі 2906,88 грн. (1211,20 грн. х 3 х 0,8).
Проте, як свідчать матеріали позовної заяви ОСОБА_1 не надав суду документ про сплату судового збору в розмірі 2906,88 грн. Позивачем до позовної заяви долучено платіжні інструкції від 20.03.2025 про сплату судового збору в загальному розмірі 1937,92 грн., що свідчить про недоплату судового збору у сумі 968,96 грн.
Суд зазначає, що інформація щодо платіжних реквізитів для перерахування судового збору міститься на офіційному веб-порталі "Судова влада" в розділі "Івано-Франківський окружний адміністративний суд".
Внаслідок чого, на думку суду, позовну заяву подано без додержання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку з вищевикладеним, згідно з вимогами статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.
На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 171, частинами 1, 2 статті 169 та статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій - залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом подання до Івано-Франківського окружного адміністративного суду:
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску в частині позовних вимог щодо визнання протиправними бездіяльність відповідача щодо зменшення з 01.04.2019 процентного розміру грошового забезпечення з 77% до 70%; зобов`язання відповідача з 01.04.2019 провести перерахунок та виплату пенсії, призначеної на підставі оновленої довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення, встановленого за відповідною (аналогічною) посадою (на день звільнення зі служби), Заступник нач-ка упр-ня по МТЗ-начальник відділу МТЗ 486 упр-ня начальника робіт, яку він займав на день звільнення зі служби, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12.08.2024 за №10/1/5463, виходячи з 77% грошового забезпечення, без обмеження пенсії максимальним розміром, з урахуванням раніше виплачених сум;
- квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн.
Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у вище зазначений строк позовна заява буде повернена.
Представнику позивача копію ухвалу надіслати через підсистему "Електронний суд".
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ «Мої справи».
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя /підпис/ Панікар І.В.