Справа № 520/32369/24
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

25 березня 2025 року № 520/32369/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (далі по тексту відповідач, ГУ ДПС у Харківській області), в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-12629- 17 від 22 лютого 2021 року прийняту ГУ ДПС в Харківській області, якою визначено ОСОБА_1 , сплатити заборгованість із сплати єдиного внеску в розмірі 3074,74 грн.;

- стягнути з відповідачів на її користь витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15000,00 (п`ятнадцять тисяч гривень).

- стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області, на її користь суму сплаченого судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 22 лютого 2021 року Головним управлінням ДПС в Харківській області була прийнята вимога про сплату боргу (недоїмки) якою повідомлено про те, що станом на 31 січня 2021 року, заборгованість зі сплати єдиного внеску, складає 30704,74 грн.

Вказує, що дійсно 18 липня 2017 року була зареєстрована як фізична особа-підприємець з основним видом діяльності 47.89 «Роздрібна торгівля з лотків і на ринках іншими товарами, але фактично діяльності не здійснювала та прибутку не отримувала. Реєстраційний номер: 0077264.

Зазначена вимога, не дивлячись на ту обставину що прийнята ГУ ДПС в Харківській області ще 22 лютого 2021 року, направлена на адресу позивачки поштовим зв`язком у листопаді 2024 року та отримана нею 13 листопада 2024 року. Вважає, що податкова вимога направлена з порушенням процесуальних строків з дня її прийняття, та поза межами строків давності і не містить відомостей про період виникнення заборгованості по сплаті єдиного внеску, відсутня інформація щодо бази оподаткування ЕСВ що є підставами для визначення протиправною та скасування вимоги.

Ухвалою суду від 13.12.2025 року відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що За реєстраційними даними ІТС «Податковий блок» Гриненко А.М. (РНОКПП НОМЕР_1 ) знаходиться на обліку у ГУ ДПС з 19.07.2017, як платник податків за основним місцем обліку. За період з 01.08.2017 по 30.06.2019 знаходилась на спрощеній системі оподаткування.

Зазначає, що відповідно до п. 3 частини другої статті 12 Закону № 2464, п. 7 розділу І та п. 13 розділу II Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 № 765 (далі Порядок № 765), було впроваджено алгоритми автоматичного нарахування єдиного внеску (далі алгоритми автоматичного нарахування) для контролю за виконанням платниками єдиного внеску обов`язку, визначеного п. 1 частини другої ст. 6, п. 1, 2 частини першої статті 7 Закону № 2464, у розмірі мінімального страхового внеску в терміни, встановлені абзацом третім частини восьмої ст. 9 Закону № 2464 для платників єдиного внеску, зазначених у пунктах 4, 5 та 51 частини першої статті 4 Закону № 2464, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал.

Дію алгоритмів автоматичного нарахування у зв`язку з вимогами Закону № 2464 фактично пролонговано Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 (далі Порядок № 422), який передбачав повноваження із впровадження таких алгоритмів Державною фіскальною службою України.

В інтегрованій картці платника податків (далі- ІКП) ОСОБА_1 за кодом бюджетної класифікації 71040000 (Нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування фізичними особами і підприємцями, які обрали спрощену систему оподаткування) відповідно до вимог Порядку № 765 були проведені централізовано в автоматичному режимі нарахування єдиного внеску з 2017 по 2020 в сумі 30704, 74 гривень, а саме : 19.10.2017 - автоматичне нарахування липень 2017 - 704,00 грн (платником сплачено 800,00 грн , переплата 96,00 грн); 19.01.2018 автоматичне нарахування з серпня по жовтень 2017 року в сумі 1056,00 грн. та 09.02.2018 - нарахування за грудень 2017 -704,00 грн (загальна сума - 1760,00 грн, 23.01.2018, платником сплачено 300,00 грн).

Вищезазначені автоматичні нарахування доречи відповідають поданій платником звітності - Додатку 5 «Звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску» Таблиця 2 «Нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне фізичними особами підприємцями, які обрали спрощену систему оподаткування» та Таблиця 1 «Нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне фізичними особами підприємцями» за 2017 рік вiд 13.02.2018 (сума нарахованого єдиного внеску загалом складає 2464,00 грн , недоїмка - 1364,00 грн); 19.04.2018 - автоматичне нарахування за 1 квартал 2018 рік (термін сплати- 19.04.2018) 2457,18 грн; 19.07.2018 - за 2 квартал 2018 (термін сплати -19.07.2018) 2457,18 грн; 19.10.2018 - за 3 квартал 2018 (термін сплати -19.10.2018) 2457,18 грн; 21.01.2019 - за 4 квартал 2018 (термін сплати -21.01.2019) 2457,18 грн; 19.04.2019 - за 1 квартал 2019 (термін сплати -19.04.2019) 2754,18 грн; 19.07.2019 - за 2 квартал2019 (термін сплати -19.07.2019 ) 2754,18 грн; 21.10.2019 - за 3 квартал 2019 (термін сплати -21.10.2019 ) 2754,18 грн; 20.01.2020 - за 4 квартал 2019 (термін сплати -20.01.2020 ) 2754,18 грн; 21.04.2020 - за 1 квартал 2020 (січень- лютий 2020) (термін сплати -21.04.2020 ) 2078,12 грн; 20.07.2020 - за 2 квартал 2020 (червень 2020), (термін сплати -20.07.2020) 1039,06 грн; 19.10.2020 - за 3 квартал 2020, (термін сплати - 19.10.2020 ) 3178,12 грн; 19.01.2021 - за 4 квартал 2020 (жовтень-листопад 2020), (термін сплати-19.01.2021) 2200,00 грн.

Інформація щодо сплати зазначених сум єдиного внеску відсутня і, як наслідок, в ІКП виникла заборгованість за рахунок проведення автоматичних нарахувань на дату формування оскаржуваної позивачем вимоги.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Згідно положень ст. ст. 12, 257 КАС України даний спір віднесено до категорії справ, що підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що відповідача повідомлено належним чином про наявність позову щодо оскарження його рішення.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

22 лютого 2021 року Головним управлінням ДПС в Харківській області була прийнята вимога про сплату боргу (недоїмки) якою повідомлено про те, що станом на 31 січня 2021 року, заборгованість зі сплати єдиного внеску, складає 30704,74 грн.

Вважає вказану вимогу протиправно, у зв`язку з чим звернулась до суду з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Закон №2464-VІ) визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Вирішуючи спір по суті суд враховує, що Закон №2464-VІ визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з положеннями частини другої статті 8 та статті 12 Закону № 2464-VI, єдиний внесок не входить до системи оподаткування. Завданнями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 4 Закону № 2464-VІ платниками єдиного внеску є; фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування; особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 9 Закону №2464-VІ платники єдиного внеску, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Згідно з частиною 11 статті 9 Закону № 2464-VІ у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 25 Закону №2464-VІ у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею. Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

За рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення (ч. 6 ст. 25 Закону №2464-VІ).

Згідно з частиною десятою статті 25 Закону № 2464-VI, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Пунктом 2 частини 11 статті 25 Закону № 2464-VI передбачено, що орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Відповідно до частини 13 статті 25 Закону № 2464-VІ нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно. У разі оскарження платником єдиного внеску вимоги про сплату недоїмки нарахування пені зупиняється з дня подання скарги до органу доходів і зборів або позову до суду.

Частиною 14 статті 25 Закону № 2464-VІ встановлено, що про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.

Суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення.

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів, визначено Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року №449 (далі Інструкція №449).

Згідно з п.1 розділу VII Інструкції №449, за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Положеннями пп. 2 п. 2 розділу VII Інструкції №449 визначено, що згідно з частиною одинадцятою статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1-4 та 6 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції в таких розмірах за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум. За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.

В силу вимог ч. 16 ст. 25 Закону №2464 строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.

З аналізу викладених правових норм вбачається, що умовою для застосування до платника штрафних санкцій та нарахування пені є несвоєчасна сплата останнім єдиного внеску. При цьому, сплачені платником суми зараховуються в порядку календарної черговості для погашення недоїмки, штрафів та пені.

Пунктом 3 розділу VI Інструкції №449 передбачено, що органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:

- дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;

- платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

- платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки), крім загальних реквізитів, має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом.

З наведених норм Інструкції №449 вбачається, що за наявності заборгованості на кінець календарного місяця, в тому числі штрафів та пені, платнику надсилається вимога про сплату зазначеної заборгованості.

Враховуючи викладене та надані сторонами документи, вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-12629-17 від 22 лютого 2021 року прийнята ГУ ДПС в Харківській області, якою визначено ОСОБА_1 , сплатити заборгованість із сплати єдиного внеску в розмірі 3074,74 грн. відповідачем правомірно сформована та направлена позивачу.

Доводи позивача щодо строку надсилання їй оскаржуваної вимоги не заслуговують на увагу, оскільки факт наявності заборгованості не оспорюється, а порушення строків надсилання вимоги не звільняє платника від обов`язку сплатити ЄСВ, адже за приписамист.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» строк давності щодо нарахування та стягнення сум недоїмки не застосовується.

Так, у постанові Верховного Суду від 14.03.2019 у справі №826/12543/17 (ЄДРСР 80482867) зазначено, що порушення строку надіслання вимоги по суті не впливає на правильність формування вимоги, не спростовує наявності у позивача недоїмки з ЄСВ та не нівелює обов`язку його сплати як такого.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 8 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» фізична особа - підприємець позбавляється статусу підприємця з дати внесення до Єдиного державного реєстру запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності цією фізичною особою.

Таким чином, не здійснення фізичною особою-підприємцем підприємницької діяльності та не отримання прибутку не свідчить про її припинення.

За чинним законодавством, обов`язок сплати ЄСВ залежить від наявності у особи статусу фізичної особи-підприємця, а не від факту здійснення господарської діяльності чи отримання прибутку від такої діяльності, або наявності у такої особи статусу найманого працівника.

З 01 січня 2017 року законодавство не пов`язує наявність обов`язку зі сплати ЄСВ з отриманим доходом, а у випадку відсутності доходу передбачає сплату ЄСВ у сумі мінімального страхового внеску (п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону №2464).

Від так позивач, будучи фізичною особою-підприємцем у період з 2018 по 2021 роки, наділений був не тільки правами, пов`язаними із здійснення підприємницької діяльності, а й обов`язками, у тому числі щодо сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

В матеріалах справи також відсутні докази сплати суми заборгованості з ЄСВ.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 263, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування вимоги залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 25 березня 2025 року.

Суддя Бадюков Ю.В.