Справа № 640/25246/21
Суддя: Пасечнік О.В.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 березня 2025 р. № 640/25246/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пасечнік О.В.,

за участю секретаря судового засідання Олітто О.О.,

представника Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України - Засімчук А.О.,

представника Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - Хом`як В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду питання щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху у справі №640/25246/21 за позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкової заборгованості у сумі 154 228,60 грн та зустрічний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.02.2019, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної податкової служби, як відокремлений підрозділ ДПС України з адміністративним позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення податкової заборгованості у сумі 154 228, 60 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.11.2021 по справі № 640/25246/21 відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.02.2022 по справі № 640/25246/21 прийнято зустрічний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Головного управління Державної податкової служби, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.02.2019, з первісним позовом Головного управління Державної податкової служби, як відокремленого підрозділу ДПС України до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення податкової заборгованості у сумі 154 228,60 грн.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 до Харківського окружного адміністративного суду, згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025 передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025, зокрема адміністративну справу № 640/25246/21.

Відповідно до статті 31 КАС України здійснено повторний розподіл автоматизованою системою документообігу суду адміністративної справи.

Вказана адміністративна справа надійшла до провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Пасечнік О.В.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2025 прийнято до розгляду адміністративний позов Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення податкової заборгованості у сумі 154 228,60 грн та зустрічний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Головного управління Державної податкової служби, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.02.2019 та призначено підготовче судове засідання.

У судовому засіданні судом на обговорення поставлено питання щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Представник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України не заперечувала щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Представник Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 заперечував щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Заслухавши думку сторін, та дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно положень частин 1 та 2 статті 178 КАС України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Суд дійшов висновку про те, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Сума штрафних санкцій, яку Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, просить суд стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , застосована, зокрема, на підставі податкових повідомлень - рішень Головного управління ДПС м. Києві за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «ПС» № від 06.02.2019 року (а.с. 9,11,13,15).

Відповідно до п.42.1 та 42.2 ст. 42 ПК України, податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу. Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

З матеріалів справи вбачається, що податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «ПС» № від 06.02.2019 року направлялися рекомендованою кореспонденцією на юридичну адресу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , та отримані уповноваженим представником 05.12.2023 року за закінченням терміну зберігання (а.с. 17).

Також податкову вимогу від 27.03.2019 року №105745-17 направлено рекомендованою кореспонденцією на адресу позивача за зустрічним позовом, зазначену у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків Державної фіскальної служби України (а.с. 5): АДРЕСА_2 , що підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 6-7).

Відповідно до п. 58.3. ст. 58 ПК України податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) платнику податків, якщо його передано посадовій особі такого платника податків під розписку або надіслано листом з повідомленням про вручення. ...У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Отже, про оскаржувані в зустрічному позові податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «Р» № від 06.02.2019 року, за формою «ПС» № від 06.02.2019 року позивач за зустрічним позовом повинен був дізнатися у 2019 році.

Проте, із зустрічною позовною заявою відповідач звернувся до суду лише 15.12.2021 року направивши її Укрпоштою, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення, передбаченого статтею 122 КАС України.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивач за зустрічним позовом зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до Державного реєстру фізичних осіб-платників податків Державної фіскальної служби України (а.с. 5).

Зустрічний позов подано ФОП ОСОБА_1 - 15.12.2021, та зазначено адресу: АДРЕСА_3 .

Також суд зазначає, що податкові повідомлення - рішення відправлено за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 інформацію не знайдено.

Тобто, є незрозумілим за якою адресою зареєстровано ФОП ОСОБА_1 на час направлення вищевказаних податкових повідомлень - рішень, податкової вимоги та зустрічного позову.

У зв`язку з чим суд вважає за необхідне зобов`язати ФОП ОСОБА_1 надати пояснення до суду з зазначенням адрес, за якими було зареєстровано Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 впродовж періоду з 06.02.2019 по 15.12.2021 року, з детальним вказанням періодів разом з відповідними доказами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, відповідачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зустрічною позовною заявою, доказів її ненадання також не зазначено.

Таким чином, відповідачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду із зустрічним адміністративним позовом, передбачений ст. 122 КАС України. При цьому, заяви про його поновлення не надано, поважності причин його пропуску також не зазначено.

Відповідно до положень частини 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви відповідачу необхідно привести зустрічну позовну заяву у відповідність до вимог ст. 161 КАС України, а саме:

1) надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зустрічним адміністративним позовом та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку його подачі до суду;

2) надати пояснення до суду з зазначенням адрес, за якими було зареєстровано Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 впродовж періоду з 06.02.2019 по 15.12.2021 року, з детальним вказанням періодів разом з відповідними доказами.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.02.2019 - залишити без руху.

Надати відповідачу термін - не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

Повідомити Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 , що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк зустрічна позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 26 березня 2025 року.

Суддя Пасечнік О.В.