Справа № 520/6323/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2025 року Справа № 520/6323/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов Фермерського господарства "Зібог" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Фермерське господарство "Зібог" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області, оформленого листом №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р., про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України.

2. Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України повторно розглянути повідомлення від 05.08.2024 року за №05-03/08 про знищення первинних документів на відповідність ФГ «Зібог» п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України.

Так, Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання (надалі - КАС України).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимоги, встановленої ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 по справі № 640/20468/18 здійснив правовий висновок, за яким рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, від 26.11.2020 у справі 500/2486/19 та від 12.07.2022 у справі №420/5508/20.

Так, предметом цього адміністративного позову, як уже зазначалося, є визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДПС у Харківській області, оформленого листом №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р., про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України та зобов`язання відповідача повторно розглянути повідомлення від 05.08.2024 року за №05-03/08 про знищення первинних документів на відповідність ФГ «Зібог» п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України.

Таким чином, звернувшись до суду лише 18.03.2025 з цим позовом, позивач пропустив шестимісячний строк звернення для оскарження рішення ГУ ДПС у Харківській області, оформленого листом №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р., про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України.

У позовній заяві позивач стверджує, що 05.08.2024р. ФГ «Зібог» звернулось з повідомленням про знищення первинних документів №05-03/08 до ГУ ДПС у Харківській області на підставі п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України, яка передбачає застосування наслідків, в т.ч. щодо не проведення перевірок контролюючим органом щодо зазначених у повідомленні податкових (звітних) періодів, у тому числі після завершення дії воєнного стану. Разом з повідомленням про знищення первинних документів були надані копії відповідних документів.

04.09.2024р. від ГУ ДПС у Харківській області був отриманий лист №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р., в якому зазначено, що ГУ ДПС у Харківській області відмовляє у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

Водночас, з урахуванням різнобічної судової практики з приводу того чи є листи контролюючого органу про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України рішеннями в розумінні Податкового кодексу України, ФГ «Зібог» 16.09.2024р. звернулось за відповідними роз`ясненнями до ГУ ДПС у Харківській області.

В подальшому, 15.10.2024р. від ГУ ДПС у Харківській області був отриманий лист №45846/6/20-40-07-10-10 від 15.10.2024р., в якому зазначено, що лист №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р. є рішенням про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України із зазначенням підстави та доказів такої відмови в розумінні цієї ж статті.

Отже, на думку заявника саме 15.10.2024р. ФГ «Зібог» стало відомо, що лист №39820/6/20-40-07-10-10 від 04.09.2024р. про відмову у застосуванні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України є рішенням в розумінні положень п.п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

Суддя не погоджується з доводами представника позивача та звертає увагу на те, що строк звернення до суду як за загальним правилом ст.122 КАС України, так і за усталеною судовою практикою, обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до позиції Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав, викладеної у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що даний позов заявником подано із пропущенням строку звернення до адміністративного суду.

Суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20 сформульовано правовий висновок, за яким на етапі відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази. Суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою. Проте суд, встановивши порушення позивачем строку звернення до адміністративного суду, керуючись ст. ст. 123, 169 КАС України має залишити позовну заяву без руху, запропонувавши позивачу подати заяву про поновлення такого строку із зазначенням причин пропуску.

Отже, за сформульованим Верховним Судом правовим висновком саме позивач повинен довести дотримання строку звернення до суду, приєднавши до матеріалів позову докази або дотримання строку на звернення до суду або пропуску строку на звернення до суду з поважних причин.

Суддя наголошує на тому, що строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і впорядкованим. Також, суд зазначає, що без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, заяви про поновлення строку звернення до суду з належними доказами поважності причин пропуску цього строку, до суду не надано, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без руху для надання заяви про поновлення строку звернення до суду з доданням доказів на їх підтвердження.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Аналогічний висновок зробив, Верховний Суд у постанові від 25.06.2020 по справі №0240/2226/18-а.

Відповідно, адміністративний позов Фермерського господарства "Зібог" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст. 161 КАС України.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Фермерського господарства "Зібог" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.