Справа № 560/16772/24
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

24 березня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К. розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія ІНТЕРКОМ" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, скасування картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400030/2024/000003/1 від 24.07.2024 року.

2. Скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного, призначення № UA400030/2024/000096 від 24.07.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ТОВ «КОМПАНІЯ ІНТЕРКОМ» за наявності усіх документів, звернулася до митного органу Хмельницька митниця (митний пост «Славута») для здійснення митного оформлення імпортованого товару за митною декларацією. У поданій митній декларації митна вартість товару ТОВ «КОМПАНІЯ ІНТЕРКОМ» була визначена за ціною зовнішньо-економічного договору UAIK 04.16 від 01.04.2016 року (основний метод). Проте, митним органом протиправно, в порушення норм статті 57 Митного кодексу України та за наявності усіх документів, які підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, здійснено визначення митної вартості товару, який ввозиться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту за другорядним методом (резервним). Внаслідок цього було прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації. Позивач вважає, що митний орган безпідставно поставив під сумнів договір та, як наслідок, весь поданий перелік документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у митного органу достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованого товару. Отже, застосування резервного методу для визначенні митної вартості товару є протиправним, а збільшення такої вартості суттєво порушує права позивача.

Ухвалою суд відкрив провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначив за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.

Представник відповідача подала до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. Зазначає, що за результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності окремих складових митної вартості товару, про що вказано в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості (графа 33), а саме: до митного оформлення не подано документи передбачені договорами перевезення та експедиції; документи, подані згідно ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ містять, розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження - розвантаження вантажу. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару. Поданими до митного оформлення Договором №15032023/15-1 від 03.03.2023 про надання транспортно-експедиційних послуг (пункт 2.2) та Договором №141223/14-1 від 14.12.2023 про надання послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному і міжміському сполученні (пункт 1.2) передбачено оформлення заявок, які визначають конкретні умови по кожному замовленні, заявка є невід`ємною частиною вказаних договорів (пункт 1.2).

Договором №15032023/15-1 від 03.03.2023 про надання транспортно-експедиційних послуг також передбачено, що оплата послуг по виконаній заявці проводиться після отримання оригіналів акту виконаних робіт, рахунку за надані послуги ті інших документів (пункти 4.1-4.3). Аналогічні за змістом є положення і в Договорі №18072024/07-18 від 14.08.2024 про надання послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному і міжміському сполученні Договором №141223/15-1 від 03.03.2023 про надання послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному і міжміському сполученні передбачено, що Експедитор (в даному випадку ФОП ОСОБА_1 ) не повинен приступати до навантаження без дозволу Перевізника та обов`язок по організації здійснення вантажо-розвантажувальних робіт покладається на Експедитора (в даному випадку ФОП ОСОБА_1 ). У поданій до митного оформлення заявці №18072024/07-18 від 18.07.2024 передбачено, місце завантаження - Hamburg/Deutschland (Гамбург/Німеччина), а місце розвантаження - 30400, Хмельницька обл., м. Шепетівка, вул. Островського, 52, тобто адреса замовника/позивача - ТОВ «Компанія Інтерком». В той же час, ФОП ОСОБА_1 було надано довідку про транспортні витрати №27/07/2024-2 від 22.07.2024 року, у якій зазначено, що навантажувально-розвантажувальні роботи здійснювались за рахунок відправника, що суперечить вищевказаним договірним засадам, умовам зовнішньоекономічного договору та умовам поставки та фізично не можливо, оскільки відправник оцінюваного товару знаходиться в Hamburg/Deutschland (Гамбург/Німеччина). Крім того, відповідно до положень розділу 4 зовнішньекономічного контракту UAIK 04.16 від 01/04/2016 до ціни товару включена тільки ціна пакувальних матеріалів. У вказаній довідці про транспортні витрати №22/07/2024-2 від 22.07.2024 зазначено, що страхування вантажу на відправку не здійснювалось, хоча відповідно до умов Договору №15032023/15-1 від 03.03.2023 Перевізник несе повну матеріальну відповідальність за цілісність вантажу, а в разі настання ДТП забороняється покидати місце ДТП до моменту прибуття працівників поліції, представників страхової компанії, Перевізник зобов`язується здійснювати та/організовувати CMR страхування відповідальності перевізника вантажів та гарантує наявність чинного договору страхування протягом всього строку дії договору. Транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, складають 41,89 грн. за 1 км., а після кордону України - 92,72 грн, за 1 км. Відповідно до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» товару, оскільки рівень митної вартості нижчий рівня митної вартості ідентичних товарів, оформлених раніше.

Оскільки, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МКУ, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, та містили вказані вище розбіжності, декларанта було повідомлено про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості зі складанням відповідного переліку. Декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності та не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, у відповідності до положень частини 6 статті 54 МКУ, тому митним органом винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості від 24.07.2024 UA400030/2024/000003/l. В рішенні про коригування митної вартості міститься вся необхідна та законодавчо визначена інформація. Враховуючи вищевикладене, представник відповідача вважає, що Хмельницька митниця правомірно, відповідно до норм чинного митного законодавства прийняла оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити.

У відзиві на позов відповідач просить розглянути справу в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін з метою з`ясування всіх обставин справи.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд враховує, що частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи те, що ця справа є незначної складності, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання, тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Декларантом товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія ІНТЕРКОМ" 23.07.2024 оформлено та подано відповідачу митну декларацію 24UA64U0, якою заявлено до митного оформлення імпортований товар:

1. Хімічно модифікований, гідролізований, з низькою в`язкістю харчовий крохмаль, очищений із звичайної кукурудзи FLOJEL 60 25kg - 22000 кг. Зовнішній вигляд: дрібний білий/кремовий порошок. Партія: CLN03. Вологість 11,10%, pH 5,0. Дата виготовлення: 07/11/2023. Термін придатності: 06/11/2025р. Призначений для використання у харчовій промисловості. Пакування: паперові мішки на 25 кг. Виробник: Ingredion Germany GmbH. Торгівельна марка: Ingredion.

Загальною вартістю 24 200,00 EUR, та додатково транспортні витрати у розмірі 47 779,00 грн.) за методом визначення митної вартості - 1 (за ціною договору).

Для митного оформлення митному органу було подано, зокрема, такі документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) 82321911 від 19.07.2024;

2. Рахунок-фактура (інвойс) (Соmmercial invoice) №924008838 від 19.07.2024;

3. Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 19.07.2024;

4. Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) А 37607797 від 19.07.2024;

5. Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів 24UA61U3 від 23.07.2024;

6. Картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів транспортних засобів комерційного призначення UA400030/2024/000095 від 23.07.2024;

7. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №ІН-2207/2 від 22.07.2024;

8. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару №22/07/2024-2 від 22.07:2024;

9. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 10.06.2024;

10. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №3-1/177 від 21.06.2024;

11. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №б/н від 26.06.2024;

12. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №12 від 02.01.2023;

13. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №13 від 01.08.2023;

14. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 01.01.2017;

15. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №28 від 19.07.2024;

16. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів UAIK 04.16 від 01.04.2016;

17. Договір про надання послуг митного брокера №263-Б від 18.08.2015;

18. Договір (контракт) про перевезення№18072024/07-18 від 18.07.2024;

19. Договір (контракт) про перевезення №15032023/15-1 від 03.03.2023;

20. Заява декларанта або уповноваженої ним особи, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів б/н від 05.03.2018;

21. Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (як відомості про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №11693811 від 22.07.2024;

22. Декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером 924008838 від 19.07.2024;

23. Інші некласифіковані документи: відомості з реєстру №31-17/037 від 08.02.2017;

24. Інші некласифіковані документи: лист від виробника б/н від 15.03.2019;

25. Інші некласифіковані документи: лист про зниження ціни від 31.05.2024;

26. Інші некласифіковані документи: сертифікат аналізу б/н від 19.07.2024;

27. Інші некласифіковані документи: сертифікат здоров`я б/н рг від 19.07.2024;

28. Інші некласифіковані документи: технічні дані Flojel 60 від 01.10.2012;

29. Копія митної декларації країни відправлення MRN 24DE74B5 від 19.07.2024;

30. Митна декларація №24UA64U0 від 23.07.2024.

За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності окремих складових митної вартості товару, а саме: до митного оформлення не подано документи передбачені договорами перевезення та експедиції; документи, подані згідно ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ містять, розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження - розвантаження вантажу. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару.

Оскільки, за позицією митного органу, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МКУ, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, та містили вказані вище розбіжності, позивача було повідомлено про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості зі складанням відповідного переліку.

У відповідь декларантом:

- повідомлено про подання документів;

- надано платіжні інструкції в іноземній валюті за оплату ідентичних товарів №9 від 10.05.2024 та №12 від 14.06.2024;

- повідомлено, що рахунки на оплату не має змоги подати, так як оплата буде здійснена згідно умов договору протягом 60 днів з дати виготовлення рахунку;

- повідомлено про неможливість надання інших додаткових документів та зазначено прохання прийняти рішення без врахування термінів, що вказані в наказі Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650.

24.07.2024 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості UA400030/2024/000003/2, яким митну вартість товару Хімічно модифікований, гідролізований, з низькою в`язкістю харчовий крохмаль, очищений із звичайної кукурудзи FLOJEL 60 25kg - 22000 кг. Зовнішній вигляд: дрібний білий/кремовий порошок. Партія: CLN03. Вологість 11,10%, pH 5,0. Дата виготовлення: 07/11/2023. Термін придатності: 06/11/2025р. Призначений для використання у харчовій промисловості. Пакування: паперові мішки на 25 кг. Виробник: Ingredion Germany GmbH. Торгівельна марка: Ingredion було збільшено з 1,1 EUR/кг до 1,3696 EUR/кг.

В цьому рішенні зазначено, що до митного оформлення не подано документи, передбачені договорами перевезення та експедиції. Документи подані відповідно до ч.2 та ч. cт. 53 МКУ, містять розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару: перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження-розвантаження вантажу. Транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України як такі, що відповідно до cт. 58 МКУ включаються до митної вартості товару складають 41,89 грн. за 1 км, а після кордону України 92,72 грн. за 1 км. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначені частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару. Відповідно до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подавався до митного оформлення, не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» товару, оскільки рівень митної вартості нижчий рівня митної вартості ідентичних товарів, оформлених раніше.

Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.4,5 статті 59 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно 4 ідо вимог cт. 59 МКУ - визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 11.06.2024 24UA44U0 згідно якої за рівнем митної вартості 1,3696 EUR/кг здійснено митне оформлення такого ж товару даним відправником. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.

В результаті консультації представнику імпортера роз`яснено, що згідно з п. 3 cт. 52 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч. 7 ст. 55 МКУ. Також роз`яснюється право на оскарження рішення про коригування митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA400030/2024/000096 від 24.07.2024 року, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №24UA64U0 від 23.07.2024 року.

Загальна вартість Товару збільшилася з 24 200,00 EUR до 30 131,20 EUR, тобто на 5 931,20 EUR або на 24,5%.

Розмір митних платежів, який було визначено позивачем самостійно становив: 20% ПДВ у розмірі 226 239,21 грн.

Внаслідок прийняття оскаржуваного рішення відповідачем розмір митних платежів було визначено на наступному рівні: 20% ПДВ у розмірі 269 790,55 грн.

Таким чином, різниця між розміром митних платежів, визначених позивачем та відповідачем становить: 20% ПДВ у розмірі 43 551,34 грн.

Вважаючи рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

З матеріалів справи суд встановив, що декларантом позивача 23.07.2024 було подано відповідачу митну декларацію №24UA64U0, якою заявлено до митного оформлення імпортований товар.

Разом з декларацією було подано перелік документів, які, на думку позивача, підтверджують числове значення усіх складових митної вартості імпортованого товару.

Митну вартість позивачем визначено за ціною договору.

Митний орган 24.07.2024 року прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA400030/2024/000003/2, оскільки до митного оформлення не подано документи передбачені договорами перевезення та експедиції; документи, подані згідно ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ містять, розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження - розвантаження вантажу. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару.

Оцінюючи доводи митного органу, суд зазначає таке.

Відповідно до наданих до митного оформлення документів, поставка товару здійснювалась згідно положень Інкотерсмс FCA Hamburg Warehouse. Вказане зазначено у рахунку №924008838 від 19.07.2024 року. Оскільки адресою Продавця є місто Гамбург (Німеччина), то фактично відвантаження товару відбулося зі складу Продавця.

Згідно Інкотермс 2010 FCA (...named place) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (.[.назва місця) термін Інкотермс 2000 та 2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Слід зазначити, що вибір місця постачання вплине на зобов`язання із завантаження і розвантаження товару у цьому місці. Якщо постачання здійснюється у приміщенні продавця, то продавець несе відповідальність за завантаження. Якщо ж постачання здійснюється в інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе.

Таким чином, відповідальність за завантаження товару несе Продавець, а відтак у вартість товару вже включені вказані витрати.

Додатково довідкою про транспортні витрати №22/07/2024-2 від 22.07.2024 року перевізником зазначено розмір транспортних витрат на транспортування від міста Гамбург до міста Ягодин (кордон з Україною) у розмірі 47779,00 грн та зазначено, що навантажувально-розвантажувальні здійснювались за рахунок відправника. Страхування вантажу не здійснювалось.

Вказане підтверджує безпідставність тверджень митного органу щодо розбіжностей щодо вартості перевезення та страхування. Вартість завантаження товару та страхування не зазначалась, оскільки вказані послуги не замовлялися та не оплачувалися позивачем додатково. Вказане підтверджується, зокрема, і довідкою №22/07/2024-2 від 22.07.2024 року.

Суд також звертає увагу, що в порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема в постановах від 27.03.2020 (справа №540/2605/18), від 06.05.2020 (справа №140/1713/19), від 21.10.2021 (справа №420/4820/19).

В оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Стосовно ціни товару, визначеної митним органом на рівні 1,3696 EUR/кг слід зазначити, що митним органом не враховано лист про зниження ціни від 31.05.2024 року, яким фактично і обґрунтовується зниження постачальником ціни на вказану групу товарів та прайс-лист від 10.06.2024 року, відповідно до якого встановлено ціну на вказаний товару у розмірі 1100 євро за 1000 кг.

Вказане також підтверджується інвойсом та експортною митною декларацією та позитивними результатами державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) 11693811 від 22.07.2024.

Додатково вказане також підтверджується Експертним висновком Рівненської ТПП від 26.06.2024 року та висновком №3-1/777 від 21.06.2024 року, виданого ДП «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків».

З урахуванням наведених обставин відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяють визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення.

За обставин цієї справи відповідач не довів наявність таких розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) приписами МК України встановлено, що митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому, наявна інформація, яка міститься в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, що зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар

На думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідно до змісту частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд вважає, що відповідачем не доведено правомірність прийняття оскаржуваного рішення

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29) .

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400030/2024/000003/2 від 24.07.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного, призначення № UA400030/2024/000096 від 24.07.2024 року слід визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог сплачений позивачем судовий збір слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400030/2024/000003/2 від 24.07.2024 року.

Скасувати картку відмови Хмельницької митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного, призначення № UA400030/2024/000096 від 24.07.2024 року.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія ІНТЕРКОМ" витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія ІНТЕРКОМ" (вул. Соборності, 52,м. Шепетівка,Шепетівський р-н, Хмельницька обл.,30405 , код ЄДРПОУ - 39777618)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя В.К. Блонський