Справа № 240/8096/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2025 року м. Житомир справа № 240/8096/25

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною відмову відповідача щодо проведення перерахунку та виплати пенсії на підставі оновленої довідки Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Рівненській, Волинській та Житомирській областях від 08 листопада 2024 року за вих. № 31/35-16-А-27-4-2024 про грошове забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, за прирівняною посадою, з якої позивача звільнено зі служби, включаючи основні та додаткові види грошового забезпечення станом на 01 квітня 2019 року та нарахуванні пенсії (60 відсотків грошового забезпечення) як інваліду 3 групи армії внаслідок захворювання, яке виникло у період проходження військової служби;

- зобов`язати відповідача провести перерахунок та виплату пенсії на підставі оновленої довідки Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Рівненській, Волинській та Житомирській областях від 08 листопада 2024 року за вих. № 31/35-16-А-27-4-2024 про грошове забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, за прирівняною посадою, з якої позивача звільнено зі служби, включаючи основні та додаткові види грошового забезпечення станом на 01 квітня 2019 року та нарахуванні пенсії (60 відсотків грошового забезпечення) як інваліду 3 групи армії внаслідок захворювання, яке виникло у період проходження військової служби.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення рішення у цій справі, з тих підстав, що позивач непрацюючий пенсіонер та є особою з інвалідністю 3 групи, інших доходів не має, у підтвердження чого додано копію пенсійного посвідчення.

Щодо обґрунтованості заявленого клопотання суд зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено в Законі України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі Закон № 3674).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 8 Закону № 3674 суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що лише у виняткових випадках суд може звільнити від сплати судового збору, відстрочити або розстрочити сплату судового збору, не порушуючи принципу юридичної рівності сторін та враховуючи скрутне матеріальне становище викликане об`єктивними обставинами, що підтверджуються відповідними доказами, та на підставах, встановлених законом.

Тобто, саме матеріальне становище сторони є тим визначальним критерієм, який враховується судом при вирішенні питання про, зокрема, відстрочення сплати судового збору.

Зазначаючи у позові, що пенсія є єдиним джерелом доходу позивачем не надано суду жодних доказів щодо відсутності інших доходів (виплат), як і не додано жодних довідок про розмір отримуваної пенсії, що не дозволяє визначити дійсний майновий стан позивача для цілей вирішення заявленого клопотання щодо відстрочення сплати судового збору з урахуванням саме майнового критерію.

Враховуючи викладені позивачем обставини, для з`ясування майнового стану позивача та підстав для відстрочення сплати судового збору, суд пропонує подати довідку про розмір пенсійної виплати позивача / відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків щодо отримуваних інших доходів тощо.

За таких обставин суд констатує відсутність належних та достатніх документів, які підтверджують підстави відстрочення сплати судового збору у цій справі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року установлено в розмірі 3028 грн.

Частиною другою статті 4 Закону № 3674 встановлені ставки судового збору, зокрема, за подання позову до адміністративного суду.

Так, за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлена ставка судового збору, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ОСОБА_1 за подання до суду цього позову належало сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн (розрахунок судового збору, що підлягає сплаті: 3028,00 грн х 0,4 х 1, де: 3028,00 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 0,4 - ставка судового збору з подання до суду позову немайнового характеру; 1 - кількість позовних вимог немайнового характеру, заявлених позивачем у поданій позовній заяві).

Окрім того, суд звертає увагу, що згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з принципом диспозитивності, закріпленим статтею 9 КАС України, позивач сам вирішує, чи звертатися йому до суду з позовом, самостійно визначає зміст і обсяг позовних вимог, і користується при цьому повною свободою у межах визначених процесуальним законом механізмів (процедур), які створюють реальні можливості для реалізації його прав.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною (ця позиція неодноразово була висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справах № 640/7310/19, 9901/393/19).

З огляду та з урахуванням викладеного, заявляючи вимоги щодо перерахунку пенсії позивачу слід визначитись з якої дати висуваються вимоги до відповідача щодо проведення відповідного перерахунку пенсії позивача.

Відповідно до частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути шляхом подання до суду заяви на усунення недоліків із зазначенням номера справи, до якої долучити належні докази на підтвердження підстав з урахуванням майнового стану позивача для відстрочення сплати судового збору у цій справі, або оригінала документа про сплату судового збору у сумі 1211,20 грн; а також доповнення/уточнення до поданого позову щодо дати проведення спірного перерахунку пенсії.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько