Справа № 520/102/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 березня 2025 р. м. ХарківСправа № 520/102/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Перцової Т.С.,

Суддів Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 по справі № 520/102/24

за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля

до Харківської митниці Держмитслужби

про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 задоволено позов Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови.

На зазначене рішення суду Харківською митницею подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 апеляційну скаргу Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 року по справі № 520/102/24 за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови - залишено без руху.

Надано Харківській митниці строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом доплати та направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору у розмірі 8844,56 грн.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.02.2025 повторно направлено ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про залишення без руху апеляційної скарги Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 по справі № 520/102/24 за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови.

Надано Харківській митниці строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про доплату судового збору у розмірі 2402,96 грн.

21.02.2025 від апелянта надійшла заява про усунення недоліків в обґрунтування якої відповідач зазначив, що оскільки на користь позивача судом першої інстанції стягнуто з відповідача, суму судового збору у розмірі - 5368,00 грн, Харківська митниця під час подання апеляційної скарги виходила саме з цієї суми судового збору та вирахувала розмір ставки за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яка подана через підсистему "Електронний суд" в такому розмірі: 5368,00 грн х150% х 0,8 = 6441,60 грн.

У зв`язку із чим просить суд апеляційної інстанції прийняти докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 по справі №520/102/24 платіжну інструкцію від 31.01.2025 № 58 та відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 по справі №520/102/24.

Надаючи оцінку поданій заяві, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду на рівні 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, вказаною нормою передбачено, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання юридичною особою позову майнового характеру, складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання юридичною особою позову немайнового характеру, складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 - 3028,00 грн.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962 сформулював правовий висновок відповідно до якого, при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Враховуючи наведений правовий висновок, слід зазначити, що ціною позову, з якої має бути обрахований належний до сплати судовий збір за оскарження рішення про коригування митної вартості товарів, в тому числі і за подання апеляційної скарги, є сума 289497,65 грн., яка складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскаржуваному рішенні.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2023/000642/2 від 13.11.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2023/000655.

При цьому, відповідачем оскаржується вказане рішення в повному обсязі.

Таким чином, враховуючи, що вказаним рішенням задоволено одну вимогу майнового характеру (скасовано рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2023/000642/2) та одну вимогу немайнового характеру (скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2023/000655), апеляційну скаргу подано відповідачем до суду за допомогою системи "Електронний суд", розмір судового збору, який підлягає сплаті Харківською митницею за подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 по справі № 520/102/24, становить 8844,56 грн.

Аналогічний підхід до обрахунку судового збору у справі про скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови у в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення застосовано Верховним Судом в ухвалі від 27.01.2025 по справі № 580/5436/24.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне наголосити, що невірне розрахування судом першої інстанції розміру судового збору, який підлягає сплаті, не є підставою для зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно з ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними та допустимими доказами.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, слід дійти висновку, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне/касаційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції було забезпечено відповідачу можливість сплатити судовий збір та реалізувати право на апеляційне оскарження, однак, це не призвело до сплати судового збору у повному обсязі та усунення недоліків апеляційної скарги.

Враховуючи дату подання апеляції (15.01.2025), дату ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху (27.01.2025) та дату ухвали про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги (14.02.2025), заявником не надано жодних доказів стосовно вжиття відповідних заходів щодо виділення з Державного бюджету України коштів на витрати, що пов`язані зі доплатою судового збору по даній справі на виконання ухвали суду.

Інших обставин, окрім того, що апелянтом вирахувано судовий збір з тієї суми, що стягнув з нього суд першої інстанції відповідачем не наведено.

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 14.02.2025 про продовження строку на усунення недоліків доставлено до електронного кабінету Харківської митниці 14.02.2025 о 19:20 год, тобто у неробочий час, що в свою чергу свідчить про те, що датою вручення вказаної ухвали є 17.02.2025 (перший робочий день).

Таким чином, строк для усунення недоліків закінчився 27.02.2025.

Згідно з ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 298 КАС України про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що вимоги ухвал суду від 27.01.2025 та від 14.02.2025 у встановлений судом строк не виконані, наявні підстави для повернення апеляційної скарги скаржнику в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 169, 296, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст. ст. 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 року по справі № 520/102/24 за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій