Справа № 640/2468/22
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2025-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

27 березня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/2468/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ергос Груп» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Ергос Груп» (далі позивач, ТОВ «Ергос Груп») з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач, ГУ ДПС у м.Києві та просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.09.2021 № .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що фактичну перевірку проведено згідно направлень, які дійсні протягом 10 діб, тобто перевірка фактично була проведена у останній 10 день чинності направлень. До того ж, початок перевірки згідно з актом перевірки 06.09.2021 о 12 год. 28 хв., закінчення перевірки 06.09.2021 року о 14 год. 40 хв.

Позивач звертає увагу, що перевірка проводилась не 10 діб, як того вимагає Податковий кодекс України, а 2 години, що позбавило можливості позивача надати всі необхідні документи на вимогу інспекторів ДПС та порушило законні права та інтереси позивача під час проведення фактичної перевірки.

У запиті про надання документів № 1 від 06.09.2021, що був наданий позивачу під час перевірки, податковим органом визначений строк для надання документів: до 13 год. 15 хв. 06.09.2021.

Відтак, перевірка була розпочата о 12 год. 28 хв., а строк надання документів контролюючим органом встановлено до 13 год. 15 хв., тобто 45 хвилин.

Позивач вважає, що своїми діями інспектори ДПС, визначивши строк 45 хвилин для надання документів, обмежили позивача у наданні всіх необхідних документів.

Позивач стверджує, що змінні звіти за формою №17-НП та первинні документи на операції з нафтопродуктами у свої сукупності свідчать про те, що позивачем належним чином здійснюється, як кількісно-грошовий облік нафтопродуктів, так і облік нафти та нафтопродуктів у фізичних величинах, з огляду на що висновок контролюючого органу про реалізацію ТОВ «Ергос Груп» не оприбуткованих нафтопродуктів є безпідставним.

Облік пального на АЗС повністю підтверджується видатковою накладною № 4905 від 18 серпня 2021 року, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 18/14 від 18.08.2021, видатковою накладною №4918 від 18.08.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 17/07 від 18.08.2021, видатковою накладною № 4816 від 13.08.2021, товарно- транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 13/38 від 13.08.2021, видатковою накладною № 5049 від 26.08.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 26/14 від 26.08.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) №26/13 від 26.08.2021, видатковою накладною № 5185 від 01.09.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 01/11 від 01.09.2021, видатковою накладною № 194 від 27.08.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 194 від 27.08. 2021, видатковою накладною № 195 від 31.08.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 195 від 31.08.2021, видатковою накладною № 199 від 03.09.2021, товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) № 199 від 03.09.2021.

Позивач також вважає, що штрафна санкція застосована до позивача за порушення обліку товару на АЗС, що не є підставою для накладення на позивача штрафу, передбаченого статті 20 Закону №265/95-ВР.

На підставі викладеного, позивач позовні вимоги просить задовольнити.

Відповідач проти позову заперечує, просить відмовити у задоволенні позову та зазначає, що контролюючий орган має право на проведення фактичної перевірки господарюючого суб`єкту з підстав здійснення функцій контролю, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Службовими особами ГУ ДПС у Київській області відповідно до наказу від 31.08.2021 № 1838-п та направлень від 02.09.2021 №№ 6126/10-36-07-07, 6124/10-36-07-07

здійснено фактичну перевірку суб`єкта господарювання ТОВ «Ергос Груп» за адресою: Київська область, смт. Іванків, вул. Івана Проскури, буд. 75/Б.

В ході перевірки, 06.09.2021 на запит перевіряючих оператором АЗС не надано до перевірки журнал обліку надходження нафтопродуктів на АЗС за формою № 17-НП та журнал оперативного обліку СВГ за формою № 2-ГС, ведення яких на АЗС (АГЗП) є обов`язковим та передбачено Інструкцією про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства економіки України, Міністерства транспорту та зв`язку України, Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, від 20.05.2008 № 281/171/578/155, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.09.2008 за № 805/15496 та Інструкцією про порядок приймання, зберігання, відпуску та обліку газів вуглеводневих скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 03.06.2002 № 332, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.04.2003 за № 331/7652.

Крім того, в ході перевірки не надано змінний звіт оператора за формою № 14-ГС.

На момент перевірки 06.09.2021 залишок паливно-мастильних матеріалів без здійснення їх належного обліку за місцем реалізації та зберігання становить загальну суму 387 468,09 гривень.

Таким чином, в ході фактичної перевірки контролюючим органом встановлено порушення вимог пункту 12 статті 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР), а саме: невиконання обов`язку щодо надання посадовим особам, контролюючого органу під час проведення перевірки документів (у паперовій або електронній формі), які підтверджують облік та походження товарів, що на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Як наслідок відповідач вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято обґрунтовано та є правомірним.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 січня 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 травня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

На виконання положень Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 640/2468/22 передано для розгляду судді Захаровій О.В.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27 січня 2025 року справу прийнято до провадження, розгляд справи продовжено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив таке.

Головним управлінням ДПС у Київській області відповідно до пп.80.2.2 п.80.2 ст.80 Податкового кодексу України, на підставі наказу Головного управління ДПС у Київській області від 02.09.2021 №1838-п «Про проведення фактичних перевірок» та направлень від 29.09.2021 №6126/10-36- 07-07, №6124/10-36-07-07 проведено фактичну перевірку АЗС ТОВ «Ергос-Груп».

За результатом проведеної перевірки складено акт фактичної перевірки від 06.09.2021, який зареєстрований 07.09.2021 за №14568/10/36/07/41717709, згідно з яким встановлено порушення ТОВ «Ергос-Груп» вимог п.12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме: невиконання обов`язку щодо надання посадовим особам контролюючого органу під час проведення перевірки документів (у паперовій або електронній формі), які підтверджують облік та походження товарів, що на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

З матеріалів справи убачається, що 06.09.2021 працівниками контролюючого органу, які проводили фактичну перевірку, представнику ТОВ «Ергос Груп» вручено запит про надання документів, згідно з яким позивач мав надати до перевірки документи за вказаним переліком за період з 01.01.2021 по 06.09.2021 у строк до 13 год. 15 хв. 06.09.2021.

Згідно з актом фактичної перевірки від 06.09.2021 року №14568/10/36/07/41717709 перевірка розпочата 06.09.2021 о 12 год. 28 хв., строк надання документів контролюючим органом встановлено до 13 год. 15 хв. 06.09.2021.

За висновками акту від 06.09.2021 за №14568/10/36/07/41717709 в ході проведення перевірки 06.09.2021 на запит перевіряючих оператором АЗС не надано до перевірки журнал обліку надходження нафтопродуктів на АЗС за формою №17-НП та журнал оперативного обліку СВГ за формою № 2-ГС, ведення яких на АЗС (АГЗП) є обов`язковим та передбачено Інструкцією про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства економіки України, Міністерства транспорту та зв`язку України, Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 20.05.2008 №281/171/578/155, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.09.2008 за №805/15496 (із змінами та доповненнями) та Інструкцією про порядок приймання, зберігання, відпуску та обліку газів вуглеводневих скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 03.06.2002 №332, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.042003 за №331/7652 (із змінами та доповненнями). Крім того, в ході перевірки не надано змінний звіт оператора за формою №14-ГС.

За результатом проведеної перевірки ГУ ДПС у м.Києві винесене податкове повідомлення - рішення від 23.09.2021 №, яким застосовано до позивача штрафні санкції у сумі 774936,18 грн (387 468,09 грн. х 2) за здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку.

Вирішуючи спір по суті, суд керується таким.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктами 44.1 та 44.3 ст. 44 Податкового Кодексу України (далі - ПК України) визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом визначених законодавством термінів, але не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статей 39 та 39-2 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності, та документів, пов`язаних з виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, - не менш як 1095 днів з дня здійснення відповідної господарської операції (для відповідних дозвільних документів - не менш як 1095 днів з дня завершення терміну їх дії).

За визначенням, що міститься у ч. 1 ст. 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію (стаття 1). Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно до положень пункту 1.3 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку господарські операції, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 24.05.1995 № 88, відображаються у бухгалтерському обліку методом їх суцільного і безперервного документування. Записи в регістрах бухгалтерського обліку провадяться на підставі первинних документів, створених відповідно до вимог цього Положення.

Отже підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Також, платникам податків забороняється формування показників податкової звітності не підтверджених відповідними первинними документами.

На виконання п. 85.2 ст. 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до вимог п. 44.6 ст. 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Пункт 86.7 ст. 86 ПК України встановлює, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Відтак, у разі якщо до закінчення перевірки або протягом десяти робочих днів з дня отримання акта перевірки платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Аналогічні висновки зроблено Верховним Судом у постанові від 21.01.2025 у справі №140/6001/24.

Як встановлено вище, контролюючий орган наказом від 02.09.2021 призначив перевірку та визначив її тривалість у 10 днів. В той же час, як не заперечується сторонами у справі, перевірка була розпочата і закінчена 06.09.2021.

Так, відповідно до пункту 20.1.4 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пунктів 80.1. та 80.2 ст. 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

у разі коли за результатами перевірок інших платників податків виявлено факти, які свідчать про можливі порушення платником податків законодавства щодо виробництва та обігу підакцизних товарів, здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, та виникає необхідність перевірки таких фактів;

у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів;

письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, у тому числі незабезпечення можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, касових операцій, патентування або ліцензування;

неподання суб`єктом господарювання в установлений законом строк обов`язкової звітності про використання реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій, розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, подання їх із нульовими показниками;

у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального;

у разі виявлення за результатами попередньої перевірки порушення законодавства з питань, визначених у пункті 75.1.3;

у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації.

За приписами п. 82.1. ст. 82 ПК України тривалість перевірок, визначених у статті 77 цього Кодексу, не повинна перевищувати 30 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - 10 робочих днів, інших платників податків - 20 робочих днів.

Продовження строків проведення перевірок, визначених у статті 77 цього Кодексу, можливе за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу не більш як на 15 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - не більш як на 5 робочих днів, інших платників податків - не більш як на 10 робочих днів.

За приписами п. 73.3. ст. 73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і має містити:

1) підстави для надсилання запиту відповідно до цього пункту із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Підпункт 73.3.3. п. 73.3 ст. 73 ПК України платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані надавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом), у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У разі проведення зустрічної звірки платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані надавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту, та документальне підтвердження цієї інформації на вимогу контролюючого органу у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Абзац 1 п. 85.2. ст. 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до п. 85.4. ст. 85 ПК України при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

В той же час, судом встановлено, що відповідач провів фактичну перевірку 06.09.2021 (один день), розпочавши її о 12 год. 28 хв., встановив позивачу строк для надання документів у запиті до 13 год. 15 хв.

Проаналізувавши обставини даної справи, суд приходить до висновку, що відповідач грубо порушив вказані вище приписи та завершив перевірку раніше визначеного строку, чим звузив право позивача на подання затребуваних запитом від 06.09.2021 документів.

Суд звертає увагу, що Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

У постанові Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суд від 22.09.2020 у справі № 520/8836/18, окрім наведених вище висновків, погодився із висновками судів попередніх інстанцій про те, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує жодних правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками такої перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення. З урахуванням цього Суд касаційної інстанції зазначив про відсутність необхідності перевірки порушення позивачем вимог Податкового кодексу України, як підстави для донарахування суми грошового зобов`язання.

У постановах Верховного Суду від 28.10.2022 у справі № 600/1741/21-а, від 12.10.2022 у справі № 160/24072/21, від 23.02.2023 у справі № 160/20112/21, у постанові від 04.06.2024 у справі № 520/23110/21 касаційний суд зазначив, що доводи про неправомірність дій контролюючого органу, а саме - невиконання вимог норм Податкового кодексу України щодо процедури проведення перевірки, можуть бути підставою для висновку про відсутність правових наслідків такої та визнання протиправними рішень, прийнятих за її наслідками.

Зважаючи на викладене, оскільки відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, зокрема в частині, що стосується строків її проведення та визначення строків витребування документів у платника податків, суд погоджується із позивачем про наявність підстав для задоволення позову та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 11 624,04 грн, що підтверджується платіжним дорученням №2442 від 10.01.2022.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ергос Груп» (адреса реєстрації:м. Київ, просп. Степана Бандери, буд.16А, ) до Головного управління ДПС у м.Києві (місцезнаходження: м.Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код згідно з ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м.Києві від 23.09.2021 № , яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ергос Груп» застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 774936,18 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ергос Груп» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві витрати на сплату судового збору у розмірі 11 624,04 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Захарова