Справа № 120/941/25
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

26 березня 2025 р. Справа № 120/941/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комара П.А., розглянувши письмово в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом: ОСОБА_1 до: Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про: визнання протиправним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служб в поліції.

В обґрунтування позовних вимог адвокатом позивача зазначено, що позивач не погоджується з спірним наказом та вважає, що застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є необґрунтованим. Останній також зазначив, що відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України у період воєнного стану до нього мало б бути застосоване менш суворе дисциплінарне стягнення.

Ухвалою суду від 28.01.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

На адресу суду від представника відповідача 07.02.2025 надійшов відзив на позовну заяву у якому повідомлено суд, що відповідачем відзив разом з додатками до нього було помилково направлено до Запорізького окружного адміністративного суду 04.02.2025. Ураховуючи зазначене, відзив з додатками буде перенаправлено ЗОАС за належністю до Вінницького окружного адміністративного суду.

Щодо суду спору зазначив, що Департамент заперечує проти позову в повному обсязі. Так, за результатом службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивач допустив порушення вимог чинного законодавства та службової дисципліни, які несумісні з подальшим проходженням служби в Національній поліції України. Тому відповідач вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є обґрунтованим, а спірний наказ є правомірним.

21.02.2025 до суду надійшов відзив аналогічного змісту, однак з матеріалами дисциплінарного провадження щодо позивача.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

До ДПОП «ОШБ «Лють» надійшла доповідна записка т. в. о. начальника управління моніторингу ДПОП «ОШБ «Лють» капітана поліції Черноусова В. О. від 12 серпня 2024 № 5302-2024 про складення протоколу за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) та винесення постанови про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 122 КУпАП стосовно інспектора взводу № 2 роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Матеріалами службового розслідування встановлено, що 10 серпня 2024 року, перебуваючи на амбулаторному лікування в Комунальному некомерційному підприємстві «Добропільська лікарня інтенсивного лікування», о 09:43, в селищі міського типу Стрижавка Вінницького району Вінницької області, на 298 км автодороги М-21 «Виступовичі Житомир Могилів-Подільський кордон із Молдовою», поліцейськими управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції за порушення швидкісного режиму в населеному пункті (рухався зі швидкістю 145 км/год, що зафіксовано приладом «TruCAM») зупинено транспортний засіб LEXUS GS 350 (номерний знак НОМЕР_1 ), яким керував ОСОБА_1 .

Під час перевірки документів при спілкуванні поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП у ОСОБА_1 було виявлено характерні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя та поведінка, що не відповідає обстановці.

Після чого поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП запропоновано ОСОБА_1 у встановленому законодавством порядку пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння у лікаря-нарколога в Комунальному некомерційному підприємстві «Центр терапії залежностей «Соціотерапія» Вінницької обласної ради та виписали йому направлення у зазначений заклад, на що останній погодився.

За результатом медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, відповідно до висновку Комунального некомерційного підприємства «Центр терапії залежностей «Соціотерапія» Вінницької обласної ради від 10 серпня 2024 року № 0784, станом на 10:15 год. 10.08.2024 ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю у повітрі при видиху становив 0, 81 ).

У подальшому, лейтенантом поліції Завальнюком С. Ю. стосовно ОСОБА_1 за порушення вимог підпункту «а» пункту 2.9 ПДР складено протокол про адміністративне правопорушення від 10 серпня 2024 року серії ААД № 626999 за частиною першою статті 130 КУпАП.

Зазначені події зафіксовані за допомогою портативних відеореєстраторів поліцейських УПП у Вінницькій області ДПП, які долучені до матеріалів службового розслідування.

Крім цього, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що наказом УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» від 25.04.2023 № 113 «Про вжиття заходів щодо зміцнення дисципліни і законності» ОСОБА_1 попереджено про персональну відповідальність щодо дотримання дисципліни і законності підлеглим особовим складом.

Під час проведення службового розслідування опитаний командир роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» майор поліції ОСОБА_2 який пояснив, що з 20.06.2024 до особливого розпорядження, він разом із окремими поліцейськими полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» перебуває у відрядженні до Донецької області та залучений до виконання бойових (спеціальних) завдань, з метою реагування на зміни в обстановці, забезпечення стійкості оборони та покращення тактичного положення в ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », виконання заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії рф проти України, в порядку взаємодії підрозділів Національної поліції України зі Збройними силами України та іншими складовими сектору безпеки і оборони. Перед вибуттям у відрядження до Донецької області з підлеглим особовим складом роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» проводились цільові інструктажі, у тому числі інструктажі з питань дотримання вимог дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських. Окрім цього, з підлеглим особовим складом роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» на постійній основі проводиться роз`яснювальна та профілактична робота щодо недопущення порушень вимог чинного законодавства та службової дисципліни. Контроль за особовим складом роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» здійснюють безпосередні керівники, зокрема командири взводів та їх заступники. У його прямому підпорядкуванні перебуває інспектор взводу № 2 роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП « ОШБ «Лють» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , (контактний номер +48). У період з 20.06.2024 до 05.08.2024 ОСОБА_1 перебував у відрядженні в Донецькій області та залучався до виконання бойових (спеціальних) завдань, відповідно до розпоряджень та наказів керівництва. 29.07.2024 ОСОБА_1 пройшов медичне обстеження в медичній роті зведеного медичного загону Національної гвардії України, за результатами якого отримав консультаційний висновок спеціаліста № 3776 від 29.07.2024 з рекомендаціями щодо плану лікування та був звільнений від фізичного навантаження з 29.07.2024 до 02.08.2024. 02.08.2024 ОСОБА_1 пройшов повторне медичне обстеження медичній роті зведеного медичного загону Національної гвардії України, за результатами якого отримав рекомендації щодо плану лікування та був звільнений від фізичного навантаження з 02.08.2024 до 06.08.2024. 05.08.2024 він особисто, під час здійснення перевірки особового складу роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють», виявив відсутність за місцем мешкання у тимчасовому пункті дислокації в Покровському районі Донецької області ОСОБА_1 . Під час телефонного дзвінка на абонентський номер НОМЕР_2 , ОСОБА_1 повідомив, що 05.08.2024 виїхав до м. Вінниця на лікування та відправив фото електронного медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 05.08.2024 № 7В97-НС49-5К2Р-26КН, виданого Комунальним некомерційним підприємством «Добропільський центр первинної медико-санітарної допомоги» Добропільської міської ради. Вказаний висновок був дійсний з 05.08.2024 по 08.08.2024. Надалі, зв`язок із ОСОБА_1 він не підтримував, оскільки був залучений до виконання бойових (спеціальних) завдань на території Покровського району Донецької області. 10.08.2024 від поліцейських відділу моніторингу УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» йому стало відомо про те, що 10.08.2024 поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП за порушення швидкісного режиму в населеному пункті Стрижавка Вінницького району Вінницької області, зупинено ОСОБА_1 , який керував транспортним засобом LEXUS GS 350 у стані алкогольного сп`яніння.

Поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП стосовно ОСОБА_1 винесено постанову про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 122 КУпАП та складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП. За період служби інспектор взводу № 2 роти № 2 полку старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе з посереднього боку.

Опитаний під час проведення службового розслідування командир взводу № 2 роти № 2 полку УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють» майор поліції ОСОБА_3 надав аналогічні відомості, викладеним у поясненні ОСОБА_2 .

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що 10.08.2024 близько 09:30 рухаючись зі швидкістю 100-120 км. год. на власному транспортному засобі LEXUS GS в бік м. Козятин Вінницької області та проїжджаючи населений пункт Стрижавка Вінницької області був зупинений поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП. В подальшому поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП винесено постанову за порушення ПДР, а саме порушення швидкісного режиму. Під час складання постанови поліцейські запропонували пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, на що він погодився. Надалі він почав чекати поки інший екіпаж привезе «алкотестер», але у зв`язку з тим що він запізнювався на похорон побратима, почав прохати відпустити його. На що поліцейські УПП у Вінницькій області ДПП повідомили, що випишуть протокол про відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння. У подальшому поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП запропоновано проїхати до відповідного медичного закладу, який знаходиться у м. Вінниця. Прибувши до зазначеного медичного закладу він пройшов огляд тричі. На перший раз результат був 0,61 ‰ , на другий раз 0 ‰ , на третій 0,81 ‰ , після чого він попросив лікаря надати сертифікат «драгеру» на якому проходила перевірка. На що лікар йому відмовив. На його думку «драгер» за допомогою якого вимірювали вміст алкоголю в організмі працював не справно, так як показав три різних результати. Своєї провини він не визнає.

Опитані під час проведення службового розслідування працівники патрульної поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 пояснили, що 10.08.2024 близько 09:40, в ході відпрацювання контролю швидкісного режиму, на ділянці автомобільної дороги М-21 298 км, у смт Стрижавка, зупинено транспортний засіб LEXUS за порушення швидкісного режиму, який рухався зі швидкістю 145 км/год. при дозволеній швидкості 50 км/год, перевищивши швидкість на 95 км/год. що зафіксовано на прилад «TrueCam». Після зупинки транспортного засобу під керуванням водія ОСОБА_1 у останнього під час спілкування виявлено ознаку алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини роту. У зв`язку з чим ОСОБА_1 запропоновано пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку. ОСОБА_1 обрав процедуру медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння у лікаря нарколога в Комунальному некомерційному підприємстві «Центр терапії залежностей «Соціотерапія» Вінницької обласної ради». За висновком лікаря від 10.08.2024 № 0784 встановлено, що ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю у повітрі при видиху становив 0, 81 ‰). На ОСОБА_1 складено протокол за частиною першою статті 130 КУпАП (серія ААД 626999) та винесено постанову за частиною четвертою статті 122 КУпАП (порушення швидкісного режиму) (серія ЕНА № 2796162), вилучено посвідчення водія та ОСОБА_1 відсторонено від керування транспортним засобом. ОСОБА_5 надав аналогічні відомості, викладеним у поясненні ОСОБА_4 , а також надав копію направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 10.08.2024, копію протоколу про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП (ААД № 626999), копію висновку медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 10.08.2024 № 0784.

Наказом від 05.12.2024 №347 за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, частини п`ятої статті 14 та частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», підпункту «а» пункту 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, підпунктів 1, 2, 6, та 20 пункту 3 частини ІІ посадової інспектора взводу № 2 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_4 ») Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженої т. в. о. начальника управління командиром полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_4 ») Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 » 18 березня 2024 року, що виразилось у керуванні транспортним засобом LEXUS (номерний знак НОМЕР_1 ) в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю у повітрі при видиху становив 0, 81‰), із урахуванням вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» до інспектора взводу № 2 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_4 ») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон), Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893) та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі - Положення №893), затвердженими наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", Правилами дорожнього руху, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306 (далі -ПДР), Митним кодексом України.

Так, відповідно до ст. 8 Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Статтею 18 Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з ст. 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Пунктами 1, 2 статті 18 Закону №580 передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут).

Згідно дефініції, наведеної у ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Згідно ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом ч.1, 2 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною шостою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування (ч.7 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.8, 9, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту, у разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відтак, поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування, проведеного з дотриманням встановленої процедури.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807) було затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно п.2 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про :

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України Про запобігання корупції;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;

здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п. 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань).

Відповідно до п.4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити :

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 5 розділу VI Порядку №893 передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Пунктом 10 розділу VI Порядку №893 передбачено, що у разі надходження до керівника органу поліції вищого рівня скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо якого є висновок службового розслідування, якщо в ній містяться відомості, які не були досліджені під час проведення службового розслідування, чи безпосереднього виявлення таких відомостей уповноважений керівник органу поліції вищого рівня призначає нове службове розслідування за такими відомостями, проведення якого доручається дисциплінарній комісії органу поліції вищого рівня.

З матеріалів справи встановлено, що службове розслідування відносно порушення позивачем службової дисципліни було призначено письмовим наказом т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, на підставі доповідної записки т.в.о. начальника управління моніторингу ДПОП "ОШБ "Лють" капітана поліції Владислава Черноусова.

Отже, відповідач діяв у відповідності до наведених вище положень статті 14 Дисциплінарного статуту та пункту 1 розділу ІІ Порядку №893.

Також з обставин справи вбачається, що за результатом проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 10.08.2024 позивач, перебуваючи на амбулаторному лікуванні в комунальному некомерційному підприємстві "Добропільська лікарня інтенсивного лікування", о 09:43 г в селищі міського типу Стрижавка Вінницького району був зупинений на транспортному засобі Lexus за порушення швидкісного режиму в населеному пункті. В ході перевірки документів при спілкуванні поліцейськими УПП у Вінницькій області ДПП у ОСОБА_1 було виявлено характерні ознаки алкогольного сп`яніння. За висновком лікаря від 10.08.2024 № 0784 встановлено, що ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю у повітрі при видиху становив 0, 81 ‰).

В сукупності зібраних матеріалів службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що вчинені позивачем дії свідчать про відсутність в нього високої свідомості, дотримання законодавства, що призводить до приниження авторитету поліції.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.

Верховним Судом у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19 зроблено правовий висновок, що питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2019 у справі №804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Дисциплінарний статут НПУ доповнено розділом V згідно із Законом № 2123-IX від 15.03.2022. Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану та особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності визначені ст.ст. 29, 30 Дисціплінарного статуту Національної поліції України, згідно яких, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

24.02.2022 Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено воєнний стан на території України з 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і триває до сьогодні.

Згідно зі статтею 26 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Тобто дискреційні повноваження керівника, уповноваженого на застосування до поліцейського заходів дисциплінарного впливу, на час воєнного стану обмежені вказаною нормою права, яка визначає порядок накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення.

Як встановлено судом, на час притягнення до дисциплінарної відповідальності у позивача не було діючих дисциплінарних стягнень і у відповідності до ст. 29 Дисциплінарного статуту НПУ, в разі встановлення у діях позивача складу дисциплінарного проступку на нього мало би бути накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження. Проте у порушення вимог статті 29 Дисциплінарного статуту НПУ, до нього протиправно застосовано крайній захід дисциплінарного впливу звільнення зі служби в поліції.

Разом з цим, аналіз співвідношення кримінальної та дисциплінарної відповідальності особи свідчить про те, що перша застосовується за діяння, котре є суспільно небезпечним, охоплюється положеннями КК України, та за яке передбачено найбільш суворий захід державного примусу. На відміну від кримінальної відповідальності, дисциплінарна відрізняється тим, що підставою її застосування завжди є порушення встановленої організації праці або порушення загальновстановлених зобов`язань, які можуть бути передбачені службовими обов`язками суб`єкта проступку.

Саме по собі відтворення у висновку службового розслідування фабули кримінального правопорушення чи інших обставин, наведених у рішеннях слідчого (прокурора, слідчого судді) в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення, а так само відтворення у висновку службового розслідування внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.03.2020 в справі № 818/25/17.

Враховуючи викладені обставини, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваними наказами порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.

Отже, суд вважає протиправним застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищезазначені норми чинного законодавства та встановлені у справі фактичні обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат у справі проведено відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 06.12.2024 №347 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджених асигнувань Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 )

Відповідач: Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України" ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_4 )

Суддя Комар Павло Анатолійович