Справа № 260/1055/25
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2025-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 березня 2025 рокум. Ужгород№ 260/1055/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказів та звільнення зі служби, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 через уповноваженого представника адвоката Попова Микиту Геннадійовича звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Військової частини НОМЕР_1 , яким просить суд:

1. Визнати неправомірним і скасувати Наказ № 474 від 07.06.2024 начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 (з основної діяльності) про призов військовозобов`язаного в частині призову та направлення для проходження військової служби під час мобілізації ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 на військову службу під час загальної мобілізації.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини № НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 70 від 08.06.2024 року в частині зарахування до списків особового складу Військової частини № НОМЕР_1 солдата ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

3. Зобов`язати Військову частину № НОМЕР_1 виключити солдата ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 зі списків особового складу Військової частини № НОМЕР_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2025 року вказану позовну заяву залишено без руху з підстав порушення строку звернення до суду.

26.02.2025 року представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій представник просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

03 березня 2025 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні заяви представника позивача від 26.02.2025 та продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення та доказами поважності причин пропуску такого. Запропоновано позивачу подати до суду протягом п`яти днів з дня вручення ухвали докази на усунення недоліків позовної заяви.

11 березня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду. У поданій заяві вказує, що одночасно з поданням позову до нього був долучений витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо відомостей про кримінальне провадження, в якому Позивач є потерпілим, якому суд чомусь оцінки на стадії відкриття провадження у справі не дає та й у двох своїх ухвалах про залишення позову без руху не посилається.

Представник позивача повідомляє про те, що фотокопії військового квитка ОСОБА_1 , як і витяг з ЄРДР я отримав за два дні до подання позову, про що я зазначав також у заяві від 26.02.2025. Тобто, ці дані надала слідчий, яка здійснює досудове розслідування у кримінальній справі, отже посилатись на наявність цих документів у Позивача неможливо та неправильно, адже суд не володіє достовірними фактами на підтвердження протилежного. Представник позивача вказує, що у жовтні 2024 року ДБР внесені відповідні відомості до ЄРДР і розпочато досудове слідство. Однак, сам витяг з ЄРДР і так само фотокопію військового квитка мені надіслала слідча, що здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, в месенджері «Телеграм» 12.02.2025, за два дні до подання позову.

Окрім того, наявність запису у військовому квитку не означає вручення Наказу № 70 від 08.06.2024 ОСОБА_1 безпосередньо під розпис і доведення його змісту. Будь-який запис з датою та номером акту індивідуальної дії і отримання копії акту індивідуальної дії з можливістю бачити зміст цього акту це зовсім різні речі і не мають між собою нічого спільного.

Відтак, факт вручення або невручення копії цього Наказу від 08.06.2024 № 70 можна встановити в ході розгляду справи по суті, відповідачі наділені правом довести свою позицію стосовно цього.

Разом з тим, на виконання ухвали суду від 03.01.2025 представник позивача обгрунтовує те, що позивачем строк для звернення до адміністративного суду пропущений не був, а якщо й вважати, що був, то з поважних, об`єктивних, не залежних від самого позивача обставин, адже відповідачами допущене триваюче правопорушення.

Розглянувши подану заяву та надані представником позивача докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами статті 122 КАС України перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України військова служба є публічною службою у розумінні КАС України, а згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином, у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й з об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

День, коли особа дізналася про порушення свого права це установлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день установити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить визнати протиправним та скасувати Наказ № 474 від 07.06.2024 начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 (з основної діяльності) про призов військовозобов`язаного в частині призову та направлення для проходження військової служби під час мобілізації ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 на військову службу під час загальної мобілізації та наказ командира Військової частини № НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 70 від 08.06.2024 року в частині зарахування до списків особового складу Військової частини № НОМЕР_1 солдата ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Тобто про порушення свого права позивач дізнався з дати прийняття оскаржуваних наказів 07.06.2024 року та 08.06.2024 року, що також підтверджується записами наявними у військовому квитку серії НОМЕР_2 від 07.06.2024 копія якого долучена до позовної заяви, а також самим фактом мобілізації.

При цьому, посилання представника позивача на неотримання позивачем оскаржуваних наказів не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а лише вказує на його триваючу пасивну поведінку. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

З даною позовною заявою позивач звернувся 14.02.2025 року, тобто з пропуском місячного строку визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України.

У поданій заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача вказує, що копію військового квитка позивача отримав за два дні до подання позову, проте доказів на підтвердження наведених обставин представником не долучено. Разом з тим, суд зауважує, що у позовній заяві представник позивача вказує, що копію оскаржуваного акту індивідуальної дії спірного Наказу №474 від 07.06.2024 отримано представником позивача 09.08.2024 року на його адвокатський запит, що підтверджується долученою до позовної заяви копією листа від 09.08.2024 №1/1/12470 адресованого адвокату Попов М.Г. від ІНФОРМАЦІЯ_4 до якого було долучено витяг з оскаржуваного наказу №474 від 07.06.2024.

Відтак, наведене спростовує твердження представника позивача про необізнаність з оскаржуваними наказами.

Отже, отримавши у серпні 2024 року, на власний адвокатський запит, копію наказу №474 від 07.06.2024, представник позивача звернувся з даним позовом тільки 14.02.2025 року, тобто більше ніж чотири місяці після отримання копії оскаржуваного наказу. Разом з тим, представником позивача жодним чином не обгрунтовано та не надано жодних доказів на підтвердження обставин неможливості звернення до суду у межах місячного строку.

Відтак, місячний строк звернення до суду з даними позовними вимогами позивачем пропущено, а наведені у заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням вищевказаного, суд приходить до висновку, що підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними, відтак, позовну заяву слід повернути позивачеві.

Керуючись ст. ст. 123, 169, 256, 294 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказів та звільнення зі служби повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю.Ю.Дору