Справа № 560/71/25
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/71/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Ковальчук О.К.

Суддя-доповідач - Курко О. П.

24 березня 2025 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Шидловського В.Б. Боровицького О. А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави до Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в січні 2025 року керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 січня 2025 року визнано неповажними причини пропуску звернення до суду керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури; позовну заяву керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави до Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії повернуто позивачеві.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 312 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся в суд з позовом до Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Смотрицької селищної ради щодо не оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована комунальна установа "Смотрицька дитяча музична школа" Кам`янець-Подільського району Хмельницької області та зобов`язати Смотрицьку селищну раду вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована комунальна установа "Смотрицька дитяча музична школа" Кам`янець-Подільського району Хмельницької області.

Ухвалою від 07.01.2025 Хмельницький окружний адміністративний суд позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури залишив без руху та надав строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення, обґрунтування наявності публічно-правового спору щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована комунальна установа "Смотрицька дитяча музична школа", необхідності захисту інтересів держави у спірних правовідносинах прокурором, зазначення доказів, які підтверджують підстави для представництва відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та залучення третьої особи на стороні відповідача.

На виконання ухвали суду від 07.01.2025 позивач подав пояснення у яких вказує, що речові права на земельну ділянку орієнтовною площею 0,15 га по вул.Героїв Небесної Сотні, 26 смт.Смотрич Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району, якою користується КУ "Смотрицька дитяча музична школа" не оформлені та відсутні. Причину не оформлення правовстановлюючих документів орган місцевого самоврядування не вказав, незважаючи на вимогу зазначити про ці дані згідно листа окружної прокуратури. Вказує, що питання щодо розробки земельно-технічної документації на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: вул. Героїв Небесної Сотні, 26 смт.Смотрич Смотрицької селищної ради Кам`янець-Подільського району залишається не вирішеним, правовстановлюючі документи на земельну ділянку не розроблені та не видані. Станом на 25.12.2024, в Державному реєстру прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна за адресою: по вул. Героїв Небесної Сотні, 26 смт.Смотрич відсутні відомості щодо державної реєстрації права власності на земельну ділянку КУ "Смотрицька дитяча музична школа", у тому числі рішення сесією селищної ради не приймались. Крім того, технічна документація щодо встановлення зовнішніх меж на земельну ділянку не розроблялася, рішення сесією Смотрицької селищної ради не прийняте. Таким чином, рішення про надання дозволу на розробку технічної документації на земельну ділянку під навчальним закладом, Смотрицькою селищною радою не приймались, у тому числі не вживались заходи спрямовані на виготовлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під вказаним мистецьким дошкільним закладом та не встановлено його межі. Вважає, що бездіяльність селищної ради має триваючий характер. Зазначає, що звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності користування комунальним майном без правовстановлюючих документів. Вказане свідчить про наявність, передбачених частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", підстав для представництва інтересів держави в суді. Підставою залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - КЗ "Смотрицька дитяча музична школа" є те, що земельна ділянка під ним використовуються закладом освіти для здійснення освітньої діяльності, а тому судове рішення у справі може вплинути на права та обов`язки закладу освіти, оскільки між вказаною третьою особою та відповідачем існують певні правовідносини (права і обов`язки). Станом на 31.10.2024, тобто з часу отримання інформації із селищної ради, реальних заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів та реєстрації права власності на земельну ділянку під закладом освіти , не вжив. Таким чином, на дату звернення прокурора до суду 31.12.2024 з позовом у вказаному випадку не припинили існувати підстави для звернення до суду. Тому встановлення судом строків звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без руху на підставі їх пропуску, у вказаній категорії спорів, не може слугувати меті легалізації триваючого правопорушення та, відповідно, здійснення незаконної діяльності (бездіяльності).

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що керівник прокуратури звернувся до суду з цим позовом з пропуском, строку, встановленого статтею 122 КАС України. Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду не подав. При цьому, позивач не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від її волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

За загальним правилом, визначеним частиною другою статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Отже, статтею 122 КАС України для суб`єктів владних повноважень визначений менш тривалий строк звернення до суду у порівнянні із загальним строком звернення до суду, визначеним для осіб, які не є суб`єктами владних повноважень і звертаються до суду за захистом своїх прав, свобод або законних інтересів, порушених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Строк звернення до суду суб`єкта владних повноважень це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого суб`єкт владних повноважень має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням спору у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом (прямо передбачено КАС України (частина п`ята статті 46); прямо передбачено спеціальним законом) обчислюється (перебіг починається) із дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Установлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, положеннями КАС України визначається єдиний підхід щодо строку звернення до суду суб`єкта владних повноважень, початку його перебігу та наслідків його пропуску у справах за його зверненням за вирішенням спору у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового надано такому суб`єкту законом (оскарження суб`єктом владних повноважень рішень, дій чи бездіяльності іншого суб`єкта владних повноважень).

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не можуть тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Норми КАС України не встановлюють і не передбачають іншого, спеціального строку для звернення прокурора до суду в інтересах держави та інших наслідків пропущення цього строку.

Тобто позов прокурора, за загальним правилом, подається у той самий строк, який передбачений для звернення до суду інших суб`єктів владних повноважень, а в разі пропущення зазначеного строку застосовуються ті ж самі наслідки, зокрема, у вигляді подання обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням поважних причин такого пропуску.

Перевірка судом питання строку звернення до суду та застосування наслідків його пропуску передує розгляду справи по суті, тобто перевірка доводів щодо обґрунтування позову стосовно вчинення відповідачем дій на предмет їх протиправності як зовнішньої форми поведінки (діяння) цього органу, яка полягає у прийнятті рішення чи у здійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, що на підставі закону чи іншого нормативно-правового акта належать до компетенції суб`єкта владних повноважень не здійснюється судом на стадії застосування наслідків пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень та, відповідно, прокурор, що здійснює процесуальне представництво інтересів держави, у зв`язку із вчиненням, на його думку, відповідачем триваючого правопорушення, не звільняється від обов`язку у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як свідчать матеріали справи, однією з підстав залишення позову керівника прокуратури без руху, зазначено судом в ухвалі від 07.01.2025, слугував пропуск позивачем строку звернення до суду.

У поясненні, надісланому після залишення позову без руху позивач зазначив, що не пропустив строк звернення до суду, оскільки правопорушення у вигляді не оформлення правовстановлюючих документів комунальної установи "Смотрицька дитяча музична школа" є триваючим.

У постанові від 14.03.2024 у справі № 620/278/23 Верховний Суд зазначив, що в теорії права триваюче правопорушення розуміється, як проступок, пов`язаний з тривалим та безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону.

Разом з тим, статтею 122 КАС України визначені чіткі критерії визначення строку звернення до суду, початком якого є дата, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про наявність порушення прав чи інтересів, які потребують захисту судом.

У адміністративному позові, поданому до суду в інтересах держави 30.12.2024, позивач оскаржує бездіяльність Смотрицької селищної ради щодо не оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована комунальна установа "Смотрицька дитяча музична школа", створеного 25.12.2003.

У своїх пояснення позивач вказує, що про оскаржувану бездіяльність дізнався безпосередньо з листів Смотрицької селищної ради від 30.10.2024.

Разом з тим, зміст листів, долучених позивачем до позову свідчить, що зазначена інформація надавалась Смотрицькою селищною ради радою на відповідні запити прокуратури, надіслані у жовтні 2024 року.

Водночас, ані у адміністративному позові, ані у поясненнях, надісланих після залишення позову без руху, позивач не вказує причини, які перешкоджали йому надіслати відповідні запити до жовтня 2024, та відповідно, дізнатись про бездіяльність відповідача раніше.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №9901/546/19 зазначено, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду, а отже й для поновлення вказаного строку, визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому Верховний Суд у постанові від 28.11.2018 у справі № 815/2311/15 звертав увагу, що положення частини другої статті 122 КАС України слугують меті забезпечення дотримання принципу правової визначеності, але не повинні використовуватися як засоби легалізації неправомірної поведінки і не повинні застосовуватися стосовно заходів, які спрямовані на припинення неправомірної поведінки.

З урахуванням приписів статті 122 КАС України, право на представництво в суді інтересів держави (які охоплюють у цій справі й суспільні інтереси) виникає у прокурора з того моменту, коли він дізнався або повинен був дізнатися про невжиття протягом розумного строку органом, уповноваженим на здійснення функцій державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, активних дій з метою захисту інтересів держави, адже інше призводить до можливості через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення з позовом.

За своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців комунальна установа "Смотрицька дитяча музична школа" зареєстрована 25.12.2003. Статут школи в новій редакції затверджений рішенням XVI сесії Смотрицької селищної ради від 16.02.2022 №7-16/2022. Пунктом 1.2 Статуту передбачено, що школа знаходиться у комунальній власності Смотрицької селищної ради.

Позивач не надав суду докази існування обставин, які перешкоджали йому дізнатись про бездіяльність відповідача у 2022 році.

Тому обчислення тримісячного строку звернення до суду з позовом про оскарження бездіяльності відповідача щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку навчального закладу, коли позивач повинен був дізнатись про бездіяльність відповідача щодо оформлення правовстановлюючих документів на будівлю комунальної установи "Смотрицька дитяча музична школа" та земельну ділянку, на якій розташована ця будівля, розпочинається з 2022 року, а не з надіслання позивачем листа про надання відповідної інформації.

Отже, керівник прокуратури звернувся до суду з цим позовом з пропуском, строку, встановленого статтею 122 КАС України. Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду не подав.

Позивач не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від її волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, зокрема, якщо підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані судом неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки вказані керівником Кам`янець-Подільської окружної прокуратури підстави для поновлення строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами є наповажними, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури залишити без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 січня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Курко О. П.

Судді Шидловський В.Б. Боровицький О. А.