Справа № 990/104/25
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 березня 2025 року

м. Київ

справа №990/104/25

адміністративне провадження №П/990/104/25

Верховний Суд у складі суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Уханенка С.А.,

суддів: Кашпур О.В., Мельник-Томенко Ж.М., Смоковича М.І., Радишевської О.Р.,

перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року до Верховного Суду, як суду першої інстанції, надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, в якій позивач виклав прохальну частину наступним чином:

« 1. Визнати протиправною бездіяльність держави, яку представляє Президент України згідно зі ст. 102 Конституції України, щодо нерозгляду моїх звернень та незаконної відмови звернутися до Конституційного Суду.

2. Визнати, що така бездіяльність порушила моє право на отримання перерахунку пенсії та на її перерахунок, а також на отримання компенсації через відсутність рішення Конституційного Суду. Я, зокрема, звернувся до суду ще в 2022 році, але судом досі не розглянуто позов.

3. З цією метою мені необхідне рішення Конституційного Суду та роз`яснення щодо різниці між термінами «непрацездатна особа» та «непрацездатний член сім`ї», а також «годувальник» і встановити, чи відповідає це Конституції України. Вважаю, що Президент порушив моє право, та, не звернувшись до Конституційного Суду, позбавив мене права на правильне вирішення питання.

4. Оскільки Верховний Суд також має право звернення до Конституційного Суду, прошу не лише зобов`язати Президента це зробити, а з метою довести можливий кримінальний злочин (а Президент, на мою думку, навмисно не подає до Конституційного Суду саме через кримінальний злочин) з метою встановити підсудність, прошу Верховний Суд України визнати деякі закони неконституційними шляхом звернення до Конституційного Суду, на час чого зупинити розгляд справи по суті.

5. З метою спростування можливої невинуватості Президента, прошу відповідача надати відповіді на всі мої звернення починаючи з 2021 року по 2025 рік, щоб встановити бездіяльність держави у вирішенні питання правничої допомоги та захисту соціальних прав, відповідно до ст. 77 КАСУ України.

6. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

7. Оскільки я до всіх органів влади звернувся, а реакції немає, проблему не усунено, отже, наявна бездіяльність, що є злочином та злочинна за ст. 367,175,185 КК України, отже, гроші було вкрадено Міністерством Економіки за щеплення, за змовою групи осіб: Президент України, ОСОБА_2 , Компанія Київстар та Міністерство Економіки навмисно розробили шахрайську схему щоб заволодіти моїми 2500 гривнями, а також ощадвкладом на суму 5200 гривень».

Надалі, в прохальній частині позову текст вимог ОСОБА_1 , зі збереженням особливостей авторського написання, викладений так:

«Прошу прокурора підтримати публічне звинувачення президента України в кримінальному злочині. У разі доказу, що так є склад злочину, протягом 24 годин внести всі відомості про кримінальний злочин, що стали відомі суду, в ЄРДР та надати мені витяг з ЄРДР.

Якщо суд запропонує мирову угоду, я не проти. Мої вимоги прості: Президент України може сам визнати моє право на пенсію по втраті годувальника, перерахувати пенсію на рівень інфляції на підставі Конституції та вже існуючих рішень суду, вжити Заходи до порушника ПФУ України, повернути гроші за три роки, публічно визнати моє право не мати айфон і не користуватись цифровими послугами та визнати, що така вимога порушує моє право на звернення до установ держави, визнати, що Ощадбанк вкрав 5200 гривень. Якщо мені повернуть вкрадені державою гроші, перерахують пенсію, переведуть на пенсію по втраті годувальника з дня смерті батька, то я не буду просити відшкодувати судові витрати та моральну шкоду в 5 000 000 гривень та згоден укласти мирову угоду.

Прошу суд встановити, що Президент, замість того, щоб звернутися до Конституційного Суду, як я просив, та надати рішення Конституційного Суду, постійно перенаправляв звернення особам, які не мають повноважень вирішувати питання щодо конституційності України. Тобто, я чітко вказав: прошу припинити президенту кримінальний злочин щодо застосунку «Дія», надати роз`яснення по суті звернення, пояснити конституційність законів, а що зробив президент? Не надав відповіді... Прошу визнати президента в бездіяльності. Встановти що зверненья було саме до Призедента , повноваженья на звернеья до Конституного суду належать призеденту , але призедент не наддав видповидь по сути зверннья тото вчинив безлинисть ... .Не звернувсья до конституного суду ... .Не надва посненья що до терминив и законив як я просив що до конституйностьи ..Тобто чинив Злочн направлений протни мене особисто ...Визнати це судом ...Зобовзявти вчинити ДИЮ особисто призедента ЗВернутсья До Конституного суду Украйни с тих питанья що я просив реальзувати право видповидно ст 5 Конститции Украиньї…

Прошу суд встановити реальний прожитковий рівень, тобто базову величину, при якій не завдається шкода здоров`ю. Прожитковий мінімум - це вартісна оцінка споживчого кошика, що включає мінімальні набори продуктів харчування, непродовольчих товарів і послуг, необхідних для збереження здоров`я людини та забезпечення її життєдіяльності. Основні положення, що визначають порядок формування споживчого кошика та використання прожиткового мінімуму, встановлені Законом України "Про прожитковий мінімум" № 966-ХІУ від 15.07.1999.

Прошу встановити судом, чи дійсно сума для життя в Україні в розмірі 2361 гривні відповідає цьому рівню, при прожитковому мінімумі в 6013 гривень? Прошу звернутися до Конституційного Суду і дати пояснення Конституційного Суду щодо відповідності цієї цифри вказаним нормам в ст. 48,46,27,28, 3 Конституції України, бо я трактую таку норму в три рази нижчу за прожитковий мінімум як саме злочин за ст. 115,442 КК України».

Згідно з частиною четвертою статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України передбачені статтею 266 КАС України.

За правилами частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, зокрема з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали та зміст позовної заяви Судом установлено, що вона не відповідає вимогам частини п`ятої статті 160 КАС України, з огляду на таке.

Частиною п`ятою статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається з тексту позовної заяви, її адресовано Великій Палаті Верховного Суду, яка не є судом першої інстанції, у категорії справ, передбачених статтею 266 КАС України. Отже найменування суду указано ОСОБА_1 неправильно.

Із доводів і вимог позивача можна зрозуміти, що порушення своїх прав він бачить у неналежному стані нормативного регулювання відносин у сфері соціального забезпечення осіб, зокрема тих, які втратили годувальника, і потребують допомоги у виді соціальних виплат, розмір яких не забезпечує його базові (основні) потреби й таким чином наражає на небезпеку [його] життя і здоров`я. З погляду позивача, Президент України як гарант Конституції України відповідальний за те, щоб закони України відповідали Основному Закону України, що, зважаючи на аргументацію позивача, й спонукало звернутися з цим позовом до суду.

Позивач висловлюється проти «примусової цифровізації», яку він пов`язує з необхідністю купівлі телефону відомої марки, що на його думку, є свідченням неналежної організації порядку (способу) отримання ним медичних послуг, банківського обслуговування, а також грошової допомоги, зокрема однієї тисячі гривень, яку ініціював глава держави рамках програми «Зимова єПідтримка»; занепокоєння позивача, як видається з його пояснень, полягає в цифровізації подібних послуг, відповідно необхідність мати мобільний телефон та/або електронний пристрій, за допомогою якого цими послугами і пропозиціями можна скористатися.

Отже, викладений ОСОБА_1 зміст позовних вимог і виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, не відповідає приписам пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Також позивачу необхідно уточнити прохальну частину позовних вимог, виходячи із повноважень суду в такій категорії справ, визначених статтею 266 КАС України.

Крім того, позивач не надав власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, що є порушення вимог пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України.

За правилами частини першої статті 169 КАС України суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їхнього усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 КАС України).

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху та встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення її недоліків шляхом надання позовної заяви у новій редакції, із зазначенням у ній правильної назви суду та наведенням належного обґрунтування позовних вимог, уточнити прохальну частину та надати письмове підтвердження щодо неподання ним іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. До цієї заяви також додати її копії відповідно до кількості учасників справи у разі надсилання засобами поштового зв`язку.

Суд роз`яснює позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Керуючись статтями 160, 169, 171, 243, 256 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Установити позивачу строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач С.А. Уханенко

Судді: О.В. Кашпур

Ж.М. Мельник-Томенко

М.І. Смокович

О.Р. Радишевська