Справа № 480/4363/24
Суддя: Присяжнюк О.В.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 р. Справа № 480/4363/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 р. (ухвалене суддею Павлічек В.О.) по справі № 480/4363/24

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області , Товариство з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТЕКСПРЕС ЮКРЕЙН ЕЛ.ЕЛ.СІ»

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури, в якому просив: визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури від 25.04.2024 р. № ІV-005/2024.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 р. у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просило скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 р. та прийняти рішення, яким позов задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України

«Про адвокатуру та адвокатську діяльність, Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.

Відповідач подав до суду апеляційної інстанції письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судовим розглядом встановлено, що 18.10.2023 р. за вх. № 101/7-23 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (в подальшому - КДКА Полтавської області), надійшла скарга директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитекспрес Юкрейн Eл.Eл.Cі» Андрія Ольшевського відносно адвоката ОСОБА_1.

Членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Клименко О.Ю., за результатами перевірки обставин, викладених в скарзі директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитекспрес Юкрейн Eл.Eл.Cі» Андрія Ольшевського, 16.12.2023 р. складено довідку про відсутність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1.

20.12.2024 р. за результатами розгляду скарги директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитекспрес Юкрейн Eл.Eл.Cі» Андрія Ольшевського, довідки та матеріалів перевірки, відповідачем прийнято рішення, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитекспрес Юкрейн Eл.Eл.Cі» Андрій Ольшевський засобами електронного зв`язку звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА) зі скаргою на вищевказане рішення. Також скаржник подав до ВКДКА заяву про поновлення строку на оскарження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 20.01.2024 р.

Розглянувши доводи скаржника, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури визнала поважними причини пропуску строку на оскарження рішення дисциплінарної палати КДКА регіону та вирішила розглянути скаргу по суті.

Листом Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за вих. № 418 від 04.03.2024 р. витребувано у КДКА Полтавської області матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Листом за вих. № 423 від 05.03.2024 р. Голова Вищої кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури доручив члену ВКДКА Приходько О.І. перевірити, вивчити та доповісти на засіданні питання за скаргою «Кредитекспрес Юкрейн Eл.Eл.Cі».

26.03.2024 р. за вхід. № 21401 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли матеріали справи відносно адвоката ОСОБА_1

25.03.2024 р. ОСОБА_1 звернувся з заявою про проведення розгляду скарги без участі адвоката, в якій останній просить скаргу ТОВ «Кредитекспрес Юкрейн Ел.Ел.Сі.» залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

ВКДКА за результатами розгляду скарги та вивчення зазначених матеріалів дисциплінарного провадження 25.04.2024 р. прийняла рішення № IV-005/2024, яким частково задоволено скаргу ТОВ «Кредитекспрес Юкрейн Ел.Ел.Сі», скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області у складі дисциплінарної палати від 20.12.2023 р. про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , матеріали справи направлено на новий розгляд до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Не погодившись із рішенням ВКДКА від 25.04.2024р. № IV-005/2024, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення відповідача обґрунтоване, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 34 Закону № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ст. 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону № 5076-VI визначені стадії дисциплінарного провадження: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ст. 38 Закону № 5076-VI, під час перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката: Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно із ст. 39 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до ст. 42 Закону № 5076-VI, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії. Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Частиною 1 ст. 52 Закону № 5076-VI, встановлено, що вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Відповідно до ч. 4 ст. 52 Закону № 5076-VI, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Згідно із ч. 5 ст. 52 Закону № 5076-VI, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 р. № 120 затверджено Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 р. № 120 (в подальшому - Положення №120 в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 2 - 3 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до п. 34 Положення № 120, рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.

Пунктом 35 Положення № 120 передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання скарги на рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше десяти календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА.

Згідно із п. 38 Положення № 120, скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», цього Положення, Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ. Під час прийняття рішення ВКДКА ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу ВКДКА, який приймає таке рішення, та працівників Секретаріату ВКДКА. Члени ВКДКА та працівники Секретаріату ВКДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами ВКДКА, працівниками Секретаріату ВКДКА своїх прав та інтересів. Копія рішення ВКДКА надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом 7 - 10 робочих днів з дня прийняття рішення. З об`єктивних, обґрунтованих підстав зазначені строки можуть бути продовжені.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. При цьому, умовою для порушення дисциплінарної справи є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Таким чином, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому, висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що у свою чергу потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. При цьому, оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 р. у справі 822/570/17.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.

Таким чином, завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 10.11.2022 р. у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 р. у справі №280/1396/22.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 3 статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Тобто, вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законодавством віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно із Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладені в постанові від 28.06.2023 р. у справі № 640/20223/20, від 14.09.2023 р. у справі №240/44051/21.

Судовим розглядом встановлено, що рішення ДП КДКА Полтавської області від 20.12.2023 р., яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , зокрема обґрунтовано тим, що представлені скаржником скріншоти екрану комп`ютера на підтвердження в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, не може виступати копією електронного документа, оскільки не містить електронного підпису і не є електронним документом в розумінні ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», так як така копія не дає змогу ідентифікувати особу відправника і вона не захищена від втручання та виправлення.

КДКА Полтавської області, з врахуванням постанов КЦС ВС від 21.12.2022 р. у справі № 299/2706/20, від 19.01.2022 р. у справі № 202/2965/21,вважає надані скаржником скріншоти відправлення електронного листа з боку адвоката ОСОБА_1. неналежним доказом, оскільки останні не дозволяють визначити справжність та достовірність інформації фіксованої за їх допомогою. При тому, що адвокат ОСОБА_1 направлення на адресу ТОВ «Кредитекспрес Юкрейн Ел.Ел.Сі.» електронних листів, скріншоти яких представлені скаржником, заперечує. За таких обставин КДКА Полтавської області прийшла до висновку про недоведеність вчинення адвокатом ОСОБА_1 , дій про які зазначив скаржник у цій частині.

Також у задоволенні клопотання ТОВ «Кредитекспрес Юкрейн Ел.Ел.Сі.» про звернення до КДКА Сумської області із запитом про те, чи допускався ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту та чи підвищував свій професійний рівень - відмовлено, оскільки ОСОБА_1 складав кваліфікаційний іспиту іншій КДКА, а питання підвищення професійного рівня не є предметом цієї скарги.

КДКА Полтавської області, з урахуванням ч.3, 4 ст.70 Правил адвокатської етики дійшла до висновку про відсутність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку передбаченого ч. 2 ст. 34 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

ВКДКА, скасовуючи вказане рішення ДП КДКА Полтавської області від 20.12.2023 року, з врахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду викладених у постанові від 21.06. 2023 року у справі № 916/3027/21, зазначила, що роздруківка електронних листів, наданих скаржником, є саме паперовою копією електронного доказу, а не електронним документом, відповідно зроблений КДКА Полтавської області висновок, що вказаний доказ є неналежним - є передчасним. ВКДКА вказала, що у разі існування у регіональної КДКА сумнівів щодо наявності оригіналів зазначених відправлень, остання не була позбавлена можливості, в рамках проведення перевірки, витребувати у скаржника оригінал електронного доказу - електронних листів.

Також ВКДКА вказано, що КДКА Полтавської області в оскаржуваному рішенні безпідставно зазначила, що питання підвищення професійного рівня не є предметом цієї скарги, оскільки на 21 аркуші первинної скарги міститься така вимога Скаржника - перевірити стан виконання адвокатом його обов`язку з питань підвищення кваліфікації, отже КДКА регіону в цій частині також проведена неналежна перевірка відомостей. Інші висновки КДКА Полтавської області ВКДКА вважає такими, що відповідають встановленим обставинам справи, оскаржуване рішення в іншій частині мотивованим та обґрунтованим.

Таким чином, скасовуючи рішення КДКА Полтавської області, відповідач виходив з того, що КДКА Полтавської області передчасно відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 без належного дослідження наявності або відсутності в діях адвоката ознак можливого вчинення дисциплінарного проступку. ВКДКА фактично не надавала оцінки доказам наданим скаржником, а лише зазначила, що висновок КДКА Полтавської області про неналежність таких доказів є передчасним.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що в оскаржуваному рішенні не надавалась оцінка поведінки адвоката на предмет наявності/відсутності ознак вчинення дисциплінарного проступку, а лише констатовано, що окремі аргументи скаржника стосовно вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не отримали належної оцінки від дисциплінарної палати КДКА регіону.

Предметом позову у цій справі є рішення ВКДКА, яким скасовано рішення КДКА Полтавської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та повернуто матеріали до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області для нового розгляду на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Тобто, вищевказане рішення не є рішенням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, таким рішенням ВКДКА не надавалася юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку, а є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

Крім того, позивач ні під час розгляду справи у суді першої інстанції, ні під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції не надано доказів порушення ВКДКА відповідної процедури розгляду скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області.

Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення ВКДКА від 25.04.2024 р. № ІV-005/2024 обґрунтоване, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 р. - без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 316, 322, 325, 326, 328, 329, 379, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 р. по справі № 480/4363/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.В. Присяжнюк
Судді О.А. Спаскін Л.В. Любчич