Справа № 120/10245/24
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

24 березня 2025 р. Справа № 120/10245/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Жданкіної Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" до Вінницька митниця про визнання протиправним та скасування рішення,-

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Подільський Цемент» (далі - ТОВ «Подільський цемент», позивач) з адміністративним позовом до Вінницької митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю прийнятих відповідачем рішень про відмову у митному оформленні від 14.02.2024 №UA401000/2024/000177, №UA401000/2024/000178 та рішень про коригування митної вартості товару від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, №UA401000/2024/000041/2.

Ухвалою суду від 07.08.2024 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

21.08.2024 через підсистему «Електронний суд» представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, якому останній заперечив щодо задоволення даного позову. Зокрема зазначив, що відповідно до статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII та главою 8 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зокрема, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

До митного оформлення товару, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи на підтвердження митної вартості розмитнюваного товару.

Відповідно до частини 1 статті 337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені Митного кодексу України).

Згідно з пунктом 5 статті 54 Митного кодексу України митний орган має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Відповідно до пункту 2 статті 52 Митного кодексу України декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Так, з метою поміщення товарів, що надійшли на адресу товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент", в митний режим "імпорт" декларантом до Вінницької митниці подано електронні митні декларації та товаросупровідні документи до них.

За результатами розгляду поданих документів митний орган прийняв рішення від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, №UA401000/2024/000041/2 про коригування митної вартості товарів.

Щодо рішення пpo коригування митної вартості від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, представник відповідача вказав, що за результатами виконання митних формальностей за МД встановлено, що надані документи, які відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: сума в валюті PLN відрізняється у наданій фактурі (10532,99) та МД країни відправлення (11211) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 2/02/2024 відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

З огляду на встановлені обставини, митна вартість була визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є ЕМД від 08.12.2023 № UA209170/2023/102363, товару 2 є ЕМД від 07.02.2024 №UA805020/2024/001209, товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 №UA400040/2024/001477.

Щодо рішення про коригування митної вартості від 14.02.2024 №UA401000/2024/000041/2, представник відповідача вказав, що за результатами виконання митних формальностей за МД встановлено, що надані документи, які відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: в наданій до митного оформлення копії декларації країни відправлення від 08.02.2024 №24PL445010E0366349 числові значення вартості товару (11429,00 PLN) відрізняються від значень, зазначених в рахунку-фактурі (інвойсі) від 07.02.2024 № 1/02/2024 (10750,16 PLN) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 1/02/2024 відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

З огляду на встановлені обставини, митна вартість була визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є ЕМД від 08.12.2023 №UA209170/2023/102363, товару 2 є ЕМД від 07.02.2024 №UA805020/2024/001209, товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 № UA400040/2024/001477.

Зважаючи на зазначене, відповідач вважає, що приймаючи рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови у прийнятті митних декларацій, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з урахуванням усіх обставин, що мали значення для прийняття правомірного рішення.

26.08.2024 через підсистему «Електронний суд» представником позивача до суду направлено відповідь на відзив, в якій останній просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі та зауважив, що на підтвердження обставин, що зазначені у відзиві на позовну заяву відповідачем здійснюється посилання на ряд ЕМД, які були взяті митним органом в якості джерела числового значення митної вартості ввезених позивачем товарів.

При цьому, звернуто увагу суду, що відображений у відповідних ЕМД товар, який був взятий в якості джерела числового походження, за своїми технічними характеристиками суттєво відрізняється від товару, який ввозився позивачем на митну територію

Окремо, щодо вартості зазначеної в експортних деклараціях країни відправлення, тобто Польщі, зокрема: від 08.02.2024 №24PL445010E0366349 в якій містяться числові значення вартості товару в розмірі 11429,00 PLN та від 08.02.2024 № 24PL445010E0366430 в якій містяться числові значення вартості товару в розмірі 11211,00 PLN представник позивача зауважив, що значення вартості товару в польських злотих зазначено в графі 46 експортної декларації - «Wartosc statystyczna» (Статистична вартість).

Враховуючи те, що транспортування відбувалось на умовах FCA в статистичну вартість було включено не тільки вартість товару, а і орієнтовну вартість доставки до польського кордону.

26.08.2024 через підсистему «Електронний суд» представником позивача до суду направлено заяву, в якій просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000,00 грн.

10.03.2025 через підсистему «Електронний суд» представником позивача до суду направлено клопотання про долучення доказів, в якому останній повідомив, що в період з 25 лютого 2025 року по 05 березня 2025 року Головним управлінням ДПС у Вінницькій області відповідно до положень Податкового кодексу України проведено позапланову виїзну документальну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський цемент» () з питань дотримання вимог валютного законодавства при проведенні розрахунків по контракту № 01/11/23 від 01.11.2023 за період з 01.11.2023 по 31.01.2025.

Фактично податковим органом проведена документальна перевірка щодо купівлі вживаної автоматичної вібропресувальної лінії для виробництва бетонних виробів, яка придбана Товариством з обмеженою відповідальністю «Подільський цемент» за зовнішньоекономічним договором № 01/11/23 від 01 листопада 2023 року.

За результатами такої перевірки податковим органом складено довідку від 05.03.2025 № 6109/02-32-07-06/36995470 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський цемент», (тел/факс: 0432-55-66-44 адреса електронної пошти: )» (далі - Довідка) відповідно до висновків якого перевіркою не встановлено порушень ТОВ «Подільський цемент» податкового та валютного законодавства по контракту № 01/11/23 від 01.11.2023 за період з 01.11.2023 по 31.01.2025, в тому числі за операцією, здійсненою 15.11.2023.

В контексті наведеного, представник позивача зауважив, що під час перевірки податковий орган встановлював обставини укладення зовнішньоекономічного контракту, суми, що були перераховані за цим контрактом та обставини надходження товару за цим контрактом, що фактично унеможливлює виникнення будь-яких сумнівів в достовірності заявленої позивачем митної вартості товару та в котре підтверджує обґрунтованість заявленого позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд встановив, що в листопаді 2023 року, ТОВ «Подільський цемент» за зовнішньоекономічним договором №01/11/23 від 01 листопада 2023 року придбано у Wytwornia Prefabrykatow Betonowych K.Morawska-Maga Spolka Jawna обладнання «Вживана автоматична вібропресувальна лінія для виробництва бетонних виробів». Загальна вартість закупівлі становила 40 000 євро.

Відповідно до специфікації до контракту вказана автоматична вібропресувальна лінія з виробництва бетонних виробів складається з 20 блоків, які також поділяються на окремі частини.

В лютому та травні 2024 року частини лінії з виробництва бетонних виробів було ввезено на митну територію України. З метою митного оформлення в режимі імпорт вказаного товару 13 лютого 2024 року позивачем до митного оформлення подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД 545), яку прийнято в роботу митним постом Вінницької митниці та присвоєно номер 24UA45U1.

Зазначені в декларації частини придбаної лінії з виробництва бетонних виробів, відповідно до укладеного договору, специфікації, яка є невід`ємною частиною та рахунку-фактури заявлено за основним методом визначення митної вартості за вартістю 2425,00 євро, про що зазначено в графі 22 ЕМД 545, що еквівалентно 98 962,31 гривень та враховуючи витрати на перевезення вказаного товару в графі 45 ЕМД 545 вартість товару було відкориговано на суму транспортних витрат.

13 лютого 2024 року позивачем до митного оформлення було подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД 544), яку прийнято в роботу митним постом Вінницької митниці та присвоєно номер 24UA44U2.

Зазначені в декларації частини придбаної лінії з виробництва бетонних виробів, відповідно до укладеного договору, специфікації, яка є невід`ємною частиною та рахунку-фактури заявлено за основним методом визначення митної вартості за вартістю 2475,00 євро, про що зазначено в графі 22 ЕМД 544, що еквівалентно 101 002,77 гривень та враховуючи витрати на перевезення вказаного товару в графі 45 ЕМД 544 вартість товару було відкориговано на суму транспортних витрат.

Для підтвердження заявленої митної вартості митному органу, разом з ЕМД 545 та ЕМД 544 надано наступні документи (розділ 44 ЕМД): 0271 Пакувальний лист б/н від 07.02.2024; 0325 Рахунок-проформа № 00010/2023 від 16.10.2023; 3002 Платіжний документ, що підтверджує вартість товару б/н від 15.11.2023; 4100 Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (Зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 01/11/23 від 01.11.2023; 4103 Доповнення до Зовнішньоекономічного договору б/н від 01.11.2023.

Також, по ЕМД 544 надано наступні документи: 0380 Рахунок-проформа (інвойс) №1/02/2024 від 07.02.2024; 0730 Автотранспортна накладна б/н від 07.02.2024; 0862 Декларація про походження товару № 1/02/2024 від 07.02.2024; 3007 Документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 07.02.2024; 4301 Договір (контракт) про перевезення № 05/02-24 від 05.02.2024; 9610 Копія митної декларації країни відправлення № 24PL445010E0366349 від 08.02.2024.

Також, по ЕМД 545 надано наступні документи: 0380 Рахунок-проформа (інвойс) №2/02/2024 від 07.02.2024; 0730 Автотранспортна накладна 505385 від 08.02.2024; 0862 Декларація про походження товару № 2/02/2024 від 07.02.2024; 3007 Документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 08.02.2024; 4301 Договір (контракт) про перевезення № 05/02-24 від 05.02.2024; 9610 Копія митної декларації країни відправлення № 24PL445010E0366430 від 08.02.2024.

За результатом розгляду поданих електронних митних декларацій відповідачем було прийнято наступні рішення:

- по ЕМД 545: рішення щодо відмови в митному оформленні, шляхом надання картки відмови від 14.02.2024 № UA401020/2024/000177, а заявлену митну вартість скориговано шляхом винесення рішення про коригування митної вартості від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, згідно якого митну вартість товару визначено за резервним методом визначення митної вартості.

- по ЕМД 544: рішення щодо відмови в митному оформленні, шляхом надання картки відмови від 14.02.2024 № UA401020/2024/000178, а заявлену митну вартість скориговано шляхом винесення рішення про коригування митної вартості від 14.02.2024 №UA401000/2024/000041/2, згідно якого митну вартість товару визначено за резервним методом визначення митної вартості.

Так, зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000040/2 слідує, що в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів встановлено, що надані документи, що відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: сума в валюті PLN відрізняється у наданій фактурі (10532,99) та МД країни відправлення(11211) ) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 2/02/2024 року відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

З огляду на вказане у митного органу виник обґрунтований сумнів у достовірності задекларованої товариством митної вартості, а тому митна вартість була визначена за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України.

Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є ЕМД від 08.12.2023 № UA209170/2023/102363 за якою оформлено товар «1.Опоки металеві (каркасна опалубка), форми для лиття мінеральних матеріалів, (суміш будівельного бетону), конструктивно призначені для опалубного монолітнокаркасного типу будівництва, з спеціальними пристосуваннями/кріпленнями (петлями, отрворами, щілинами), вживана/ бувша у використанні: -щит опалубний Весто 120х150, арт.11010, 15шт;- щит опалубний Весто 75х150, арт.11012, 10шт;-щит опалубний Весто 60х150, арт.11013, 10шт;-щит опалубний Весто 50х150, арт.11014, 62шт;-щит опалубний Весто 40х150, арт.11015, 47шт;-щит опалубний Весто 30х150, арт.11016, 132шт;-щит опалубний Весто 20х150, арт.11017, 2шт;-щит опалубний Весто 120х75, арт.11018, 64шт;-щит опалубний Весто 100х75, арт.11019, 10шт. Виробник CONDOR S.P.A.» та складає 1,645 Євро/кг.

Джерелом числового значення митної вартості товару №2 є ЕМД від 07.02.2024 № UA805020/2024/001209 за якою оформлено товар «1.Контейнери виготовлені з чорних металів, призначені для накопичення та зберігання твердого побутово-комунального сміття та відходів, сконструйовані для автоматичного вивантаження сміття у кузов автомобіля, без механічних теплотехнічних пристроїв на чотирьох колесах, два з яких мають гальма, з кришкою та з ручками для штовхання, бувші у використанні: контейнер оцинкований для сміття-11 шт., ємністю 1100 л. контейнер оцинкований для сміття-7 шт., ємністю 770 л. Експортер: P.H.U. "IMPEX", Польща.» та складає 1,384 Євро/кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 № UA400040/2024/001477 за якою оформлено товар «1.Пристрої для переміщення матеріалів. Конвеєри шнекові, виготовлені зі сталі, діаметр 300 мм, довжина 6 м., бувші у використанні,2004 рік випуску, в комплекті з електроприводами, в розібраному стані, 2 комплекти. Призначені для переміщення сипучих речовин. Торгова марка: Progress. Виробник: Wytwornia Sit PROGRESS J.Sawicz J.Krzysztoszek Sp.j. Обладнання зі слідами тривалої інтенсивної експлуатації, а також зі слідами демонтажу, має дефекти набутого характеру, що утворилися за призначенням і за зберіганням.Обладнання покрите місцевою корозією у вигляді смуг, сильна потертість, подряпини а також механічні пошкодження, вмятини металу. Лущення лакофарбового покриття до оголення металу.» та складає 1,55 Євро/кг.

Зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000041/2 слідує, що в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів встановлено, що надані документи, що відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: в наданій до митного оформлення копії декларації країни відправлення від 08.02.2024 № 24PL445010E0366349 числові значення вартості товару (11429,00 PLN) відрізняються від значень, зазначених в рахунку-фактурі (інвойсі) від 07.02.2024 № 1/02/2024 (10750,16 PLN) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 1/02/2024 року відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

З огляду на вказане у митного органу виник обґрунтований сумнів у достовірності задекларованої товариством митної вартості, а тому митна вартість була визначена за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України.

Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є ЕМД від 08.12.2023 №UA209170/2023/102363 за якою оформлено товар «1.Опоки металеві (каркасна опалубка), форми для лиття мінеральних матеріалів, (суміш будівельного бетону), конструктивно призначені для опалубного монолітнокаркасного типу будівництва, з спеціальними пристосуваннями/кріпленнями (петлями, отворами, щілинами), вживана/ бувша у використанні: -щит опалубний Весто 120х150, арт.11010, 15шт;- щит опалубний Весто 75х150, арт.11012, 10шт;-щит опалубний Весто 60х150, арт.11013, 10шт;-щит опалубний Весто 50х150, арт.11014, 62шт;-щит опалубний Весто 40х150, арт.11015, 47шт;-щит опалубний Весто 30х150, арт.11016, 132шт;-щит опалубний Весто 20х150, арт.11017, 2шт;-щит опалубний Весто 120х75, арт.11018, 64шт;-щит опалубний Весто 100х75, арт.11019, 10шт. Виробник CONDOR S.P.A.» та складає 1,645 Євро/кг.

Джерелом числового значення митної вартості товару №2 є ЕМД від 07.02.2024 № UA805020/2024/001209 за якою оформлено товар «1.Контейнери виготовлені з чорних металів, призначені для накопичення та зберігання твердого побутово-комунального сміття та відходів, сконструйовані для автоматичного вивантаження сміття у кузов автомобіля, без механічних теплотехнічних пристроїв на чотирьох колесах, два з яких мають гальма, з кришкою та з ручками для штовхання, бувші у використанні: контейнер оцинкований для сміття-11 шт., ємністю 1100 л. контейнер оцинкований для сміття-7 шт., ємністю 770 л. Експортер: P.H.U. "IMPEX", Польща.» та складає 1,384 Євро/кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 № UA400040/2024/001477 за якою оформлено товар «1.Пристрої для переміщення матеріалів. Конвеєри шнекові, виготовлені зі сталі, діаметр 300мм,довжина 6м., бувші у використанні,2004 рік випуску, в комплекті з електроприводами, в розібраному стані, 2 комплекти.

Призначені для переміщення сипучих речовин. Торгова марка: Progress. Виробник: Wytwornia Sit PROGRESS J.Sawicz J.Krzysztoszek Sp.j. Обладнання зі слідами тривалої інтенсивної експлуатації, а також зі слідами демонтажу, має дефекти набутого характеру, що утворилися за призначенням і за зберіганням. Обладнання покрите місцевою корозією у вигляді смуг, сильна потертість, подряпини а також механічні пошкодження, вмятини металу. Лущення лакофарбового покриття до оголення металу.» та складає 1,55 Євро/кг.

Вважаючи протиправними рішення відповідача про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду із цим адміністративним позовом.

Оцінюючи спірні правовідносини та встановлені обставини справи, суд керується такими мотивами.

Статтею 1 Митного кодексу України (надалі - МК України) визначено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (пункт 24 частини 1 статті 4 МК України).

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частин 1, 2, 4, пункту 1 частини 6 статті 321 МК України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом.

У разі ввезення на митну територію України товарів, транспортних засобів комерційного призначення митний контроль розпочинається з моменту перетинання ними митного кордону України.

Граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем не може перевищувати 180 календарних днів, крім митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Митний контроль закінчується у разі ввезення на митну територію України - після закінчення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Документи та відомості, необхідні для здійснення митного контролю, порядок подання документів та відомостей, необхідних для митного контролю та форми митного контролю регулюються статтями 334, 335, 336 МК України.

Митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (пункт 23 частини 1 статті 4 МК України).

Згідно із статтями 246, 248 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4 та 5 статті 58 МК України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до частини 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (частини 1, 2 статті 52 МК України).

Частинами 1 та 2 статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З аналізу частин 1, 2 статті 53 МК України слідує, що МК України містить вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Водночас у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частина 3 статті 53 МК України).

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що частиною 2 статті 53 МК України визначено перелік документів, якими декларант може підтвердити митну вартість товарів. Разом із тим застосування частини 3 статті 53 МК України (щодо витребовування митним органом додаткових документів) можливе лише за певних умов, що обумовлені цією частиною, а саме: у разі якщо документи, зазначені у частині 2 статті 53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують саме числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; при цьому, вимога щодо надання додаткового (их) документу (ів) повинна стосуватися виключно лише того (тих) документу (ів), відсутність якого (яких) не дає можливості пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.

На необхідності витребовування лише тих документів, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, що визначені частиною 3 статті 53 МК України, неодноразово вказував і Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїх рішеннях.

Таким чином, вимога щодо надання додаткових документів можлива лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому сумніви митного органу вважаються обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують саме числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Водночас, на думку суду, надані декларантом документи підтверджують числове значення складових митною вартості розмитнюваних товарів, а тому суд доходить висновку, що вимога митного органу надати додаткові документи відповідно до частини 3 статті 53 МК України є безпідставною.

Окрім наведеного вище, на протиправність рішень про коригування митної вартості ввезеного товару вказує також і наступне.

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 55 МК України орган доходів і зборів за відповідних умов має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті.

При цьому у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 МК України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).

Отже, у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей, визначених частиною 2 статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за таким другорядним методом, як резервний метод, а також докладну інформацію щодо зроблених коригувань, яка використовувалась митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічні висновки містяться і в постановах Верховного Суду від 27 липня 2018 року у справі № 809/1174/17, від 05 лютого 2019 року у справі № 816/1199/15-а та ряду інших.

Однак аргументів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору, у рішеннях про коригування митної вартості ввезеного товару відповідачем не наведено.

Приймаючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом, відповідач вказав на те, що в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів було встановлено, що такі документи містять розбіжності, а саме:

- зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000040/2 слідує, що в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів встановлено, що надані документи, що відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: сума в валюті PLN відрізняється у наданій фактурі (10532,99) та МД країни відправлення від 08.02.2024 №24PL445010E0366430 (11211) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 2/02/2024 року відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

- зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000041/2 слідує, що в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів встановлено, що надані документи, що відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: в наданій до митного оформлення копії декларації країни відправлення від 08.02.2024 №24PL445010E0366349 числові значення вартості товару (11429,00 PLN) відрізняються від значень, зазначених в рахунку-фактурі (інвойсі) від 07.02.2024 № 1/02/2024 (10750,16 PLN) та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Також, в інвойсі від 07.02.2024 № 1/02/2024 року відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію.

Щодо тверджень митного органу про те, що в наданих до митного оформлення копіях декларацій країни відправлення числові значення вартості товару відрізняються від значень, що містяться в рахунках-фактурі (інвойсах), суд зважає на таке.

Як унормовано пунктом 5 частини 10 статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

В ході судового розгляду судом досліджено зміст митних декларацій країни відправлення від 08.02.2024 №24PL445010E0366430, 08.02.2024 №24PL445010E0366349, а також рахунки-проформи (інвойси), Рахунок-проформа (інвойс) №2/02/2024 від 07.02.2024, № 00010/2023 від 16.10.2023, №1/02/2024 від 07.02.2024 та встановлено, що дійсно в таких документах наявні розбіжності між цінами, які зазначені в інвойсах, та цінами, що зазначені в митних деклараціях країни відправлення.

Разом із тим судом також встановлено, що митним органом залишено поза увагою той факт, що у згадуваних вище митних деклараціях країни відправлення до складових митної вартості включено зокрема й вартість доставки товару до кордону з Україною, тобто транспортні витрати.

При цьому відомості про понесені позивачем транспортні витрати надавалися разом із поданими до митного органу електронними митними деклараціями, в яких зазначалося розшифрування такого поняття як "Статистична вартість" із зазначенням вартості товару та вартості доставки з переведенням курсів валют.

Відтак доводи митного органу про виявлені розбіжності ціни товару у поданих товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" копіях митних декларацій країни відправлення від ціни, зазначеної в рахунках-фактурах (інвойсах), слід визнати безпідставними.

Щодо посилань відповідача на те, що в інвойсах відсутнє посилання на контракт на виконання якого здійснено зовнішньоекономічну операцію, то суд зазначає наступне.

Так, в оскаржуваному рішенні відповідач, як на підставу для прийняття оскаржуваного рішення, також вказав, на відсутність в інвойсі посилання на контракт, на підставі якого він виписаний. З цього приводу варто зазначити наступне.

Тобто, на думку митного органу відсутність в інвойсі прямого посилання на контракт, на підставі якого цей інвойс прийнятий є однією із підстав для його неприйняття і відповідно коригування митної вартості товару.

Однак, вказане твердження не відповідає дійсності та не ґрунтується на положеннях чинного законодавства.

Суд враховує, що в чинному законодавстві, як національному, так і міжнародному відсутні обов`язкові вимоги до реквізитів, які мають бути зазначені в інвойсі, тобто рахунку на оплату, а тому відсутність в інвойсі посилання на відповідний договір не може слугувати підставою для визнання його недійсним або викликати сумніви щодо достовірності інформації, яка в ньому зазначена.

В свою чергу, згідно загальносвітової практики, інвойс має містити наступні реквізити: - дату складання; - найменування та реквізити продавця; - найменування та реквізити покупця; - найменування товарів; - ціну товарів; - загальну вартість рахунку; - валюту оплати; - ставки та розмір податку.

Слід зазначити, що інвойс крім усіх вищезазначених відомостей містив вичерпні відомості про придбаний товар, оскільки в самих інвойсах продавець вказав, про те, що цей товар є складовою (компонентом) використаної автоматичної вібропресувальної лінії для виробництва бетонних виробів - faktura proforma stanowi czesc skladowa uzywanej linii do prasowania wibracyjnego do produkcji wyrobowbetonowych.

Вказані відомості повністю кореспондуються з інформацією, яка зазначена в Контракті та його додатку.

У зв`язку із вищезазначеним, вимога про чітке посилання в інвойсі на відповідний контракт є безпідставним та таким, що не підтверджене чинним законодавством, як України так і країни Європейського Союзу.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про недоведеність відповідачем неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем документів для визначення митної вартості задекларованих товарів, та, як наслідок, безпідставність визначення такої вартості із застосуванням резервного методу.

При цьому саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості саме за ціною договору.

Варто також зупинитися і на тому, що, визначаючи митну вартість за резервним методом, митний орган в рішеннях, що оскаржуються, зазначив, що:

- джерелом числового значення митної вартості товару №1 (ЕМД 545) є ЕМД від 08.12.2023 № UA209170/2023/102363 за якою оформлено товар « 1.Опоки металеві (каркасна опалубка), форми для лиття мінеральних матеріалів, (суміш будівельного бетону), конструктивно призначені для опалубного монолітнокаркасного типу будівництва, з спеціальними пристосуваннями/кріпленнями (петлями, отворами, щілинами), вживана/ бувша у використанні: -щит опалубний Весто 120х150, арт.11010, 15шт;- щит опалубний Весто 75х150, арт.11012, 10шт;-щит опалубний Весто 60х150, арт.11013, 10шт;-щит опалубний Весто 50х150, арт.11014, 62шт;-щит опалубний Весто 40х150, арт.11015, 47шт;-щит опалубний Весто 30х150, арт.11016, 132шт;-щит опалубний Весто 20х150, арт.11017, 2шт;-щит опалубний Весто 120х75, арт.11018, 64шт;-щит опалубний Весто 100х75, арт.11019, 10шт. Виробник CONDOR S.P.A.» та складає 1,645 Євро/кг.

- джерелом числового значення митної вартості товару №2 (ЕМД 545) є ЕМД від 07.02.2024 № UA805020/2024/001209 за якою оформлено товар « 1.Контейнери виготовлені з чорних металів, призначені для накопичення та зберігання твердого побутово-комунального сміття та відходів, сконструйовані для автоматичного вивантаження сміття у кузов автомобіля, без механічних теплотехнічних пристроїв на чотирьох колесах, два з яких мають гальма, з кришкою та з ручками для штовхання, бувші у використанні: контейнер оцинкований для сміття-11 шт., ємністю 1100 л. контейнер оцинкований для сміття-7 шт., ємністю 770 л. Експортер: P.H.U. "IMPEX", Польща.» та складає 1,384 Євро/кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 № UA400040/2024/001477 за якою оформлено товар «1.Пристрої для переміщення матеріалів. Конвеєри шнекові, виготовлені зі сталі, діаметр 300 мм, довжина 6 м., бувші у використанні,2004 рік випуску, в комплекті з електроприводами, в розібраному стані, 2 комплекти. Призначені для переміщення сипучих речовин. Торгова марка: Progress. Виробник: Wytwornia Sit PROGRESS J.Sawicz J.Krzysztoszek Sp.j. Обладнання зі слідами тривалої інтенсивної експлуатації, а також зі слідами демонтажу, має дефекти набутого характеру, що утворилися за призначенням і за зберіганням.Обладнання покрите місцевою корозією у вигляді смуг, сильна потертість, подряпини а також механічні пошкодження, вмятини металу. Лущення лакофарбового покриття до оголення металу.» та складає 1,55 Євро/кг.

- Джерелом числового значення митної вартості товару №1 (ЕМД 544) є ЕМД від 08.12.2023 №UA209170/2023/102363 за якою оформлено товар « 1.Опоки металеві (каркасна опалубка), форми для лиття мінеральних матеріалів, (суміш будівельного бетону), конструктивно призначені для опалубного монолітнокаркасного типу будівництва, з спеціальними пристосуваннями/кріпленнями (петлями, отворами, щілинами), вживана/ бувша у використанні: -щит опалубний Весто 120х150, арт.11010, 15шт;- щит опалубний Весто 75х150, арт.11012, 10шт;-щит опалубний Весто 60х150, арт.11013, 10шт;-щит опалубний Весто 50х150, арт.11014, 62шт;-щит опалубний Весто 40х150, арт.11015, 47шт;-щит опалубний Весто 30х150, арт.11016, 132шт;-щит опалубний Весто 20х150, арт.11017, 2шт;-щит опалубний Весто 120х75, арт.11018, 64шт;-щит опалубний Весто 100х75, арт.11019, 10шт. Виробник CONDOR S.P.A.» та складає 1,645 Євро/кг.

- Джерелом числового значення митної вартості товару №2 (ЕМД 544) є ЕМД від 07.02.2024 № UA805020/2024/001209 за якою оформлено товар « 1.Контейнери виготовлені з чорних металів, призначені для накопичення та зберігання твердого побутово-комунального сміття та відходів, сконструйовані для автоматичного вивантаження сміття у кузов автомобіля, без механічних теплотехнічних пристроїв на чотирьох колесах, два з яких мають гальма, з кришкою та з ручками для штовхання, бувші у використанні: контейнер оцинкований для сміття-11 шт., ємністю 1100 л. контейнер оцинкований для сміття-7 шт., ємністю 770 л. Експортер: P.H.U. "IMPEX", Польща.» та складає 1,384 Євро/кг. Джерелом числового значення митної вартості товару №3 є ЕМД від 18.01.2024 №UA400040/2024/001477 за якою оформлено товар «1.Пристрої для переміщення матеріалів. Конвеєри шнекові, виготовлені зі сталі, діаметр 300 мм, довжина 6м., бувші у використанні,2004 рік випуску, в комплекті з електроприводами, в розібраному стані, 2 комплекти.

Разом із тим суд вважає слушними доводи представника позивача про те, що митний орган не звернув увагу на суттєві розбіжності в технічних характеристиках товару, який був взятий в якості джерела числового походження із товаром, який ввозився позивачем на митну територію.

Так, представником позивача до відповіді на відзив долучено порівняльні таблиці імпортованого товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" товару та товару, який митний орган брав за основу при коригуванні митної вартості таких товарів.

Із таких таблиць чітко прослідковується, що характеристики імпортованого позивачем товару та характеристики товару, ціна якого взята за основу митним органом для коригування митної вартості, мають суттєві розбіжності зокрема в назві товару, його призначенні, стані складових частинах, країні виробника, об`ємі, сфері використання тощо.

Верховний Суд у постанові від 29 вересня 2020 року у справі № 520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

У свою чергу, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

За наведених вище підстав суд вважає, що винесені відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів не відповідають вимогам пункту 2 та пункту 4 частини 2 статті 55 МК України.

Подані позивачем документи для митного оформлення товару надавали змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару та не надано переконливих доказів, які б підтверджували правомірність прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

За наведених вище обставин суд дійшов висновку, що відповідач не довів, що позивачем було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість імпортованого товару та що у документах, поданих позивачем до митного оформлення, не було відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості товару, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена.

Відповідно до частини 7 статті 54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Таким чином, рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, №UA401000/2024/000041/2, що прийняті Вінницькою митницею, є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Оскільки картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення 14.02.2024 №UA401000/2024/000177, №UA401000/2024/000178, що оскаржуються, сформовані у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості товару від 14.02.2024 №UA401000/2024/000040/2, №UA401000/2024/000041/2, а тому такі картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів також є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до положень статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та рішень, а також докази, надані представником позивача, суд доходить висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат, суд врахував приписи частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно із якою при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду з позовною заявою сплатив судовий збір в розмірі 12221,00 гривень, що підтверджується платіжною інструкцією № 266 від 30 липня 2024.

Відтак на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці слід стягнути витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 12221,00 гривень.

При вирішенні питання щодо підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20000 гривень суд враховує приписи статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, частиною 1 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно з частиною 2 цієї статті за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (частина 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Приписами частини 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частинами 5, 6 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Зі змісту вказаних норм слідує, що від учасника справи, який поніс витрати на професійну правничу допомогу, вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

При стягненні витрат на правову допомогу необхідно враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності чи відповідного договору.

Витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Так, суд установив, що на підтвердження понесення позивачем витрат на правничу допомогу надано договір №07/24-а/4 від 10 липня 2024 року, що укладений між товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" (клієнт) та адвокатом Юрченком Тарасом Петровичем (адвокат).

Відповідно до пункту 1.1 вищезазначеного договору клієнт доручає, а адвокат приймає на себе виконання обов`язків з надання правової допомоги в частині консультування, підготовки необхідних документів та представництва інтересів клієнта щодо питань, пов`язаних із оскарженням рішень про коригування митної вартості №UA401000/2024/000040/2, №UA401000/2024/000041/2 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Пунктом 3.1 розділу 3 договору від 10 липня 2024 року передбачено, що винагорода за надання послуг - гонорар адвоката сплачується в гривнях та складається з плати, розмір якої визначається за згодою сторін та сплачується клієнтом.

Сторони погодили, що гонорар адвоката за надання правової допомоги, передбаченої цим договором складає у суді першої інстанції 20 000 гривень.

Наданим представником позивача випискою щодо руху коштів по рахунку ФОА від 23.08.2024 підтверджується сплата товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" на користь ОСОБА_1 грошових коштів, зокрема, в сумі 20000 гривень відповідно до договору №07/24-а/4 від 10 липня 2024 року.

Відповідно до детального розрахунку суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які понесено позивачем у зв`язку з розглядом справи у Вінницькому окружному адміністративному суді, адвокат надав клієнту такі послуги: консультування клієнта, узгодження правової позиції по справі, вивчення нормативно-правової бази, підготовка позовної заяви. При цьому загальна вартість наданих адвокатом послуг склала 20000 гривень.

Водночас, на переконання суду, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, у розмірі 20000 гривень є досить завищеними.

На думку суду, надані адвокатом послуги такі, як консультування клієнта, узгодження правової позиції по справі, вивчення нормативно-правової бази охоплюються єдиною метою, якою є підготовка до складання позовної заяви, а тому обсяг виконаної адвокатом роботи (наданих послуг) є неспівмірним із складністю такої роботи.

Відтак значна частина наданих адвокатом послуг, що надавалися на виконання умов договору про надання правової допомоги від 10 липня 2024 року, пов`язані із складанням позовної заяви, а тому деталізація (поділ на окремі частини) таких не свідчить про виконання роботи (надання послуг) у більшому обсязі.

Окрім того, суд враховує й те, що в провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває значна кількість адміністративних справ між тими самими сторонами з подібними вимогами, позивача у яких представляє адвокат Юрченко Т.П., а також те, що відповідач заперечує щодо відшкодування витрат на правову допомогу, вказуючи на те, що заявлений розмір судових витрат є неспівмірний зі складністю справи та виконаними адвокатом роботами (послугами), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг), обсягом наданих послуг та виконаних робіт.

Відтак з огляду на викладене, враховуючи предмет спору, обсяг наданих послуг, враховуючи заперечення відповідача щодо відшкодування таких витрат, беручи до уваги категорію та складність справи та значну кількість справ, які перебувають у провадженні Вінницького окружного адміністративного суду між тими самими сторонами з подібними вимогами, суд дійшов висновку, про наявність підстав для зменшення суми витрат, що підлягають відшкодуванню позивачу до 6000 гривень, що відповідатиме вимогам співмірності, розумності та справедливості.

Встановлені обставини вказують на недостатню обґрунтованість розміру понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20000 гривень, а тому суд дійшов висновку, що такий розмір є досить завищеним.

Відтак, на думку суду, розмір витрат на професійну правничу допомогу підтверджено у розмірі 6000 гривень, що відповідає вимогам співмірності, розумності та справедливості.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення щодо відмови в митному оформленні, шляхом надання картки відмови від 14.02.2024 №UA401000/2024/000177.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 14.02.2024 за № UA 401000/2024/000040/2.

Визнати протиправним та скасувати рішення щодо відмови в митному оформленні, шляхом надання картки відмови від 14.02.2024 № UA 401020/2024/000178.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 14.02.2024 за № UA 401000/2024/000041/2.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" витрати з оплати судового збору у сумі 12221,00 грн (дванадцять тисяч двісті двадцять одна гривня 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" витрати на оплату послуг адвоката в сумі 6000, 00 грн. (шість тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Подільський цемент" (вул. Ярослава Мудрого, 27, м. Вінниця, 21008,)

Відповідач: Вінницька митниця (вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, 21034, )

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна