Справа № 640/12024/19
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника Міністерства юстиції України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у адміністративній справі за позовом державного реєстратора Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області Шостака Володимира Миколайовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державне підприємство "Національні інформаційні системи", Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк", про визнання протиправним та скасування наказу,
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали позовної заяви державного реєстратора Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області Шостака Володимира Миколайовича (далі - позивач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України (далі - відповідач, Мін`юст), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державне підприємство "Національні інформаційні системи", Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк", про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 10.06.2019 № 1723/5 "Про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень".
19.03.2025 представник відповідача подав до суду заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Вказану заяву представник обґрунтовує тим, що предметом спору у цій справі є визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 10.06.2019 № 1723/5 "Про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень» з підстав порушення Мін`юстом, на думку позивача, встановленої процедури розгляду скарг та неправильного застосування норм матеріального права. Таким чином, представник вважає, що саме розгляд справи із проведенням судового засідання надасть змогу найбільш об`єктивно та повно дослідити обставини справи, заслухати думки учасників справи, а ненадання такої можливості, в свою чергу, призведе до неповного та необ`єктивного розгляду справи, неможливості всебічно встановити обставини справи та заслухати думку сторін.
Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Так, розгляд поданої представником відповідача заяви за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених представником відповідача в основу заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, суд зазначає наступне.
Відповідно до положень статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга статті 257 КАС України).
Згідно з частиною четвертою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";
6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
При цьому, частиною п`ятою статті 257 КАС України встановлено, що суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті.
Суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті.
Суд зауважує, що відповідачем не вказано, які саме обставини (зокрема, складність справи, її значення для сторін, обсяг та характер доказів тощо) зумовлюють необхідність проведення у цій справі підготовчого засідання, та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у ній письмових доказів.
В свою чергу, саме лише посилання представника на те, що справа є значною для відповідача та на необхідність заслуховування думки сторін для повного та об`єктивного встановлення і дослідження обставин справи є непереконливим. Зокрема, представник відповідача жодним чином не обґрунтовує в чому саме полягає важливе (пріоритетне) значення цієї справи для відповідача.
Крім того, суд зауважує, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, а суд надає оцінку щодо достатності таких доказів для підтвердження тієї чи іншої обставини. При цьому, згідно з частиною першою статті 166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Отже, учасники справи не позбавлені можливості викласти усі свої думки щодо спору у відповідних письмових заявах (клопотаннях) з процесуальних питань.
Відтак, дотримання судом принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі, встановленого частиною третьою статті 2 КАС України, не залежить від того, за якими правилами здійснюється розгляд справи - загального чи спрощеного позовного провадження, а також з повідомленням (викликом) сторін чи без.
Інші обставини, які зумовлюють необхідність проведення розгляду цієї справи у загальному позовному провадженні представником відповідача не зазначені, а судом не встановлені.
Суд звертає увагу відповідача, що спірні відносини є доволі поширеними у судовій практиці, а суть спору не свідчить про наявність виключної правової проблеми, значну складність справи чи суспільний інтерес до її розгляду. Предметом оскарження у цій справі є наказ Мін`юсту, прийнятий за наслідками розгляду скарги у сфері державної реєстрації, та не підпадає під жодну з підстав, визначених частинами четвертою статті 257 КАС України, згідно яких дана справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.
З огляду на наведене, дослідивши матеріали адміністративної справи, враховуючи положення статті 12 та частини 4 статті 257 КАС України, суд приходить висновку про процесуальну недоцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження, тому в задоволенні поданої представником відповідача заяви належить відмовити.
Керуючись статтями 12, 241, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ольга ПОЛІЩУК