Справа № 320/47616/23
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2025-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 березня 2025 року

м. Київ

справа №320/47616/23

адміністративне провадження № К/990/3683/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів: Берназюка Я.О., Чиркіна С.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі №320/47616/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Київського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в якій просила:

- визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про відмову у перерахунку пенсії ОСОБА_1 із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески за 2020, 2021, 2022 роки в розмірі 12 236,71 гривень;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески за 2019, 2020, 2021 роки в розмірі 12 236,71 гривень з дня наступного за днем досягнення пенсійного віку, тобто з 27.05.2023 року.

Розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження.

Київський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 29.04.2024, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024, у задоволенні позову відмовив.

На адресу Касаційного адміністративного адміністративного суду у складі Верховного Суду 29.01.2025 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій вона просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024 та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

До касаційної скарги позивачка долучила клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, та зазначає, що копію оскаржуваної постанови не отримувала, про її прийняття позивачці стало відомо через мережу Інтернет з сайту Судової влади України та Єдиного державного реєстру судових рішень лише 20 грудня 2024 року. На підтвердження вказаної інформації, позивачкою не надано належних доказів.

Верховний Суд своєю ухвалою від 12.02.2025 визнав неповажними причини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, касаційну скаргу залишив без руху та встановив ОСОБА_1 десятиденний строк для усунення недоліків касаційної скарги шляхом зазначення поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів на підтвердження їх поважності.

На адресу Верховного Суду 21.02.2025 надійшла заява позивачки про поновлення строків на касаційне оскарження, доводи якої полягають у тому, що з жовтня 2024 року вона перебуває під постійним наглядом лікарів, проходить обстеження та довготривале лікування. Також, позивачка вказує, що всі процесуальні документи по справі вона отримувала на електронну пошту, останнім документом, який вона отримала, була ухвала про продовження строку розгляду апеляційної скарги, яка надійшла на електронну пошту 22.07.2024. Також, ОСОБА_2 у своїй заяві вказує, що на електронну пошту більше ніякі документи не надходили і про рух справи їй нічого не було відомо.

Оцінюючи поважність наведених позивачкою причин пропуску строку на касаційне оскарження, Верховний Суд наголошує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Додатково, Верховний Суд вказує на те, що згідно інформації отриманої з підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний Суд» ОСОБА_1 має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС з 04.05.2024.

Згідно пункту 17 "Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (далі - Положення), особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

У пункті 37 Положення зазначається, що підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.

Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Пунктом 38 Положення передбачено, що інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету.

Отже, беручи до уваги вищевказане, Суд зазначає, що оскільки позивачка має зареєстрований Електронний кабінет, суд апеляційної інстанції не зобов`язаний надсилати їй копії рішень у паперовій формі. У свою чергу, позивачка повинна була перевіряти надходження листів на електронну пошту, або ж належним чином користуватися Електронним кабінетом у підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

З огляду на викладене, Верховний Суд зауважує, що зазначені позивачкою у заяві підстави поновлення строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, позаяк такі є абстрактними, узагальненими та такими, що не містять ознак наявності перепони у вчиненні процесуальної дії протягом визначеного законодавством строку.

Додатково, Верховний Суд вважає за потрібне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права й інтереси інших учасників правовідносин.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Слід зауважити, що у розглядуваній справі ОСОБА_1 звернулася до суду із касаційною скаргою із значним пропуском строку, що становить 3 місяці та є суттєвою обставиною, яка впливає на розгляд судом питання про поновлення такого строку.

Суд звертає увагу, що особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо дотримання строків касаційного оскарження.

У підсумку можна виснувати про те, що заява про поновлення строку на касаційне оскарження є необґрунтованою, а підстави, вказані у ній - неповажними. Відтак з наведеного вбачається, що заявниця згаданий вище недолік до теперішнього часу не усунула та поважних підстав для поновлення строку касаційного оскарження на вказала.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Враховуючи зазначене, у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі №320/47616/23.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі №320/47616/23.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі №320/47616/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддіВ.М. Шарапа Я.О. Берназюк С.М. Чиркін