Справа № 260/346/25
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання

24 березня 2025 рокум. Ужгород№ 260/346/25

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника відповідача-3 про залишення без розгляду позовних вимог в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державного підприємства Документ про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державного підприємства Документ, в якому просить: 1) Визнати протиправною бездіяльність і зобов`язати Державну міграційну службу України вжити у межах своїх повноважень заходів із забезпечення доставки оформленого на ім`я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорту громадянина України для виїзду за кордон серія НОМЕР_2 , дійсний до 18.03.2034, орган, що видав - 2129 від Державного підприємства Поліграфічний комбінат Україна по виготовленню цінних паперів до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області в особі Мукачівського відділу № 2 Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області; 2) Визнати протиправною бездіяльність і зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області в особі Мукачівського відділу № 2 Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області передати оформлений на ім`я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорту громадянина України для виїзду за кордон серія НОМЕР_2 , дійсний до 18.03.2034, орган, що видав - 2129, разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) до Державного підприємства Документ; 3) Визнати протиправною бездіяльність і зобов`язати Державне підприємство Документ здійснити доставку оформленого на ім`я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорту громадянина України для виїзду за кордон серія НОМЕР_2 , дійсний до 18.03.2034, орган, що видав - 2129, разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) до його відокремленого підрозділу - філії в Німеччині, яка розташована у місті Берлін; 4) Визнати протиправною бездіяльність і зобов`язати Державне підприємство Документ в особі відокремленого підрозділу - філії в Німеччині, яка розташована у місті Берлін, видати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон серія НОМЕР_2 , дійсний до 18.03.2034, орган, що видав - 2129, в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про їх оформлення, тобто без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.

Ухвалою судді від 27 січня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі наявних у ній матеріалів.

Представник відповідача -3 надав суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що позивач звернувся до філії Державне підприємство «Документ» Філія у Федеративній Республіці Німеччина, яка розташована в м. Берлін, з метою оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон 24 лютого 2024 року. Паспорт громадянина України для виїзду за кордон видається у строк до 3 місяців з дня прийняття відповідного рішення про його оформлення. В позовній заяві зазначається про те, що з інформації наявної в мобільному застосунку позивача «Дія», 18.03.2024 року на ім`я позивача виготовлено паспорт громадянина України для виїзду за кордон. Таким чином, позивач був обізнаний про виготовлення його паспорта громадянина України для виїзду за кордон 19.03.2024 року. Відтак, на переконання представника відповідача -3 граничний термін видачі паспорта закінчився 19.06.2024 року. Відповідно 20.06.2024 року є днем, коли позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав та інтересів, а відтак, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 122 КАС України кінцевим строком звернення з даним позовом було 20.12.2024 року. В той же час, позовна заява надійшла до суду 24.01.2025 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, що встановлений ст. 122 КАС України.

Вирішуючи питання щодо пропуску строку звернення до суду позивачем з вказаним позовом, суд враховує таке.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Пунктами 1, 2 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини першої якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини третьої вказаної статті якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому тримісячний строк звернення до суду у суб`єкта владних повноважень обчислюється з дня виникнення підстав, що дають такому суб`єкту право на пред`явлення визначених законом вимог.

Вищенаведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постанові від 17.09.2021 у справі №420/473/20.

Зі змісту заявлених позовних вимог вбачається, що предметом оскарження є бездіяльність відповідачів щодо непередачі, недоставці та невидачі позивачу паспорта громадянина України для виїзду за кордон.

Суд зазначає, що під бездіяльністю розуміється пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи чи інтереси фізичних або юридичних осіб, в тому числі не прийняття рішення у випадках, коли таке рішення повинно бути прийнято відповідно до вимог закону. Сама по собі бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Верховний Суд у постанові від 01.04.2021 у справі №280/4453/18 дійшов правового висновку про те, що проступок, пов`язаний із триваючим безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом, визнається триваючим порушенням. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону.

З матеріалів справи вбачається, що на моменту звернення до суду з даним позовом, позивачем не отримано паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Відтак, враховуючи зміст заявлених позовних вимог, правовій оцінці в даному випадку підлягатимуть відносини учасників спору, що можуть містити ознаки триваючого правопорушення.

Таким чином, клопотання відповідача - 3 про залишення позову без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 122, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника відповідача -3 про залишення без розгляду позовних вимог в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Державної міграційної служби України (вул. Володимирська, 9, м. Київ, 01001), Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області (вул. Івана Коршинського, 12-а, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017), Державного підприємства Документ (вул. Довнар-Запольського, 8, м. Київ, 04116) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити.

2. Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СуддяН.Д. Маєцька