Справа № 340/7450/24
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2025-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 березня 2025 року м. Дніпро справа № 340/7450/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 року (головуючий суддя Момонт Г.М.)

в адміністративній справі №340/7450/24 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся 14.11.2024 до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 відносно ОСОБА_1 стосовно не нарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення, а саме додаткової грошової винагороди, відповідно до постанови КМУ від 28.02.2022 р. №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за весь час затримки за період з 19.02.2023 р. по 21.05.2024 р. за весь час затримки виплати грошового забезпечення у повному обсязі;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення, а саме додаткової грошової винагороди відповідно до постанови КМУ від 28.02.2022 р. №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за весь час затримки за період з 19.02.2023 р. по 21.05.2024 р. за весь час затримки виплати грошового забезпечення у повному обсязі.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 р. позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів.

28.11.2023 р. позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, посилається на практику Верховного Суду, викладену у постанові від 02.04.2024 року по справі №560/8194/20: у спорах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду, який обчислюється з моменту з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 року позовну заяву повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки перебіг позовної давності розпочався з наступного дня після виплати позивачу індексації, тобто з 22.05.2024 р. та сплинув 22.06.2024 р., а позовна заява подана до відділення поштового зв`язку 14.11.2024 р., то позивачем пропущено строк звернення до суду з відповідним позовом (місячний строк згідно частини 5 статті 122 КАС України), при цьому позивачем не обґрунтовано наявності підстав, які б зумовлювали об`єктивну неможливість звернення з відповідним позовом у законодавчо встановлений строк. Посилається на постанову Верховного Суду від 08.05.2024 у справі №600/4133/22-а, згідно якої зазначено, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку індексації заробітної плати та компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, є складовими заробітної плати, оскільки є компенсаторною складовою доходу у вигляді заробітної плати працівника.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до суду першої інстанції для розгляду по суті.

Вказує, що суд першої інстанції не взяв до уваги постанову Верховного Суду, викладену у постанові від 02.04.2024 року по справі №560/8194/20, якою визначено 6-ти місячний строк звернення до суду по таким правовідносинам, а саме щодо компенсації в порядку Закону України N 2050-III.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції ухвали від 10.12.2024 року, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 ст.122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.5 ст. 122 КАС України).

Верховний Суд у постанові від 08.05.2024 р. №600/4133/22-а сформував правовий висновок, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку індексації заробітної плати та компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, є складовими заробітної плати, оскільки є компенсаторною складовою доходу у вигляді заробітної плати працівника.

У разі звільнення працівника, строк звернення до суду щодо позовів про оплату праці встановлений ч.2 ст.233 КЗпП України.

Так, в силу вказаної норми, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Домашній працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що з огляду на те, що позивач із військової служби не звільнений, а тому строк звернення до суду визначається відповідно до ч.5 ст.122 КАС України та становить один місяць.

Натомість з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів апеляційної інстанції погодитися не може виходячи з наступного.

Так, частиною 5 статті 122 КАС України. передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, Верховний Суд у постанові від 02.04.2024 року по справі №560/8194/20 виклав правову позицію щодо строку звернення до суду у спорах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, де зазначив, що суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду, який обчислюється з моменту з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Отже, у даних правовідносинах застосовується шестимісячний строк звернення до суду.

При цьому, щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що він проходить службу у військовій частині, 19.02.2023 отримав поранення під час захисту Батьківщини, та перебував на стаціонарному лікуванні до 21.08.2023, що підтверджується відповідними довідками ВЛК та Виписними епікризами.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції служба позивача в Збройних Силах України, захист Батьківщини від агресії рф, поранення та перебування на стаціонарному лікуванні є поважними причинами для оновлення пропущеного строку звернення до суду.

Вказані обставини судом першої інстанції не досліджені, що призвело до помилкового висновку про повернення позову.

Згідно частини 1 статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Суд першої інстанції неповно з`ясував обставин, що мають значення для справи.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позову позивачу.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції про повернення позову підлягає скасуванню, справу слід направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 241-245, 250, 311, 312, 320, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 13.03.2025 та оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова