Справа № 320/20178/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

24 березня 2025 року справа № 320/20178/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київського міського центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Спеціалізованої травматологічної медико-соціальної експертної комісії, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Спеціалізованої травматологічної МСЕК щодо невизнання інвалідом Позивача - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Київський міський центр медико-соціальної експертизи провести переогляд щодо призначення позивачу - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), ІІІ групи інвалідності, враховуючи медичні діагнози, життєві обставини, загальний стан та чинне Законодавство.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову, а саме - надати уточнену позовну заяву (кількість примірників відповідно до кількості учасників справи), з урахуванням вказаних судом зауважень, а саме: уточнити відповідачів у справі або позовні вимоги.

22.06.2024 на адресу суду від позивача надійшли документи по справі, дослідивши які суд дійшов висновку про виконання позивачем вимог ухвали суду від 29.05.2024 та усунення недоліків позовної заяви у повному обсязі.

У позовній заяві від 10.06.2024 позивач звертається з позовом до Київського міського центру медико-соціальної експертизи (далі відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Київського міського центру медико-соціальної експертизи щодо невизнання інвалідом Позивача - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Київський міський центр медико-соціальної експертизи провести переогляд щодо призначення позивачу - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), ІІІ групи інвалідності, враховуючи медичні діагнози, життєві обставини, загальний стан та чинне Законодавство.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання у справі на 06.08.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2024 витребувано докази у справі від Київського міського центру медико-соціальної експертизи, судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 10.09.2024.

14.08.2024 від відповідача надійшло клопотання про надання додаткового часу для надання відзиву на позовну заяву до 20.09.2024, у зв`язку з відпусткою Спеціалізованої травматологічної медико-соціальної експертної комісії, яка оглядала ОСОБА_1 .

У судове засідання, призначене на 10.09.2024, з`явились позивач та його представник. Представником позивача подано заяву про долучення доказів.

Відповідач явку представника не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 повторно витребувано докази у справі від Київського міського центру медико-соціальної експертизи та нові докази від Київського міського центру медико-соціальної експертизи. Відкладено судове засідання на 10.10.2024.

23.09.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

У судове засідання, призначене на 10.09.2024, з`явились позивач та його представник, а також представник відповідача. Представником позивача подано заяву про долучення доказів.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.10.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із наданням сторонам додаткового часу для подачі доказів у справі на 24.10.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.10.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із наданням сторонам додаткового часу для подачі доказів у справі на 05.11.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.11.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із наданням сторонам додаткового часу для подачі доказів у справі на 12.11.2024.

У судове засідання, призначене на 12.11.2024, з`явились позивач, представники позивача та відповідача.

Представником позивача подано клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду. Вказане клопотання мотивоване тим, що позивач не володів інформацією про позбавлення його ІІІ групи інвалідності з 08 червня 2022 року до 27 грудня 2023 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.11.2024 витребувано докази у справі від Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві, а саме копії усіх матеріалів пенсійної справи ОСОБА_1 та докази припинення виплати пенсії ОСОБА_1 . Відкладено судове засідання на 12.12.2024.

11.12.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві надійшов лист щодо неможливості надання копії усіх матеріалів пенсійної справи ОСОБА_1 , оскільки останній не перебуває на обліку в Головному управлінні.

У судове засідання, призначене на 12.12.2024, з`явились позивач, представники позивача та відповідача.

В судовому засіданні позивачем долучено до матеріалів справи копію посвідчення серії НОМЕР_2 , виданого 19.02.2019 Управлінням праці та соціального захисту населення Деснянського району м. Києва на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким підтверджено призначення останньому як особі з інвалідністю з дитинства 3 групи державної соціальної допомоги, яку було долучено судом до матеріалів справи.

Представником відповідача подано відповідь на клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 витребувано докази у справі від Управління соціальної та ветеранської політики Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації, а саме копії усіх матеріалів справи ОСОБА_1 про одержання соціальної державної допомоги та докази припинення виплати соціальної державної допомоги ОСОБА_1 . Відкладено судове засідання на 14.01.2025.

08.01.2025 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Управління соціальної та ветеранської політики Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації надійшла належним чином засвідчена копія особової справи ОСОБА_1 .

У судове засідання, призначене на 14.01.2025, з`явились позивач, представники позивача та відповідача. Представником відповідача долучено до матеріалів справи докази ліквідації Київського міського центру медико-соціальної експертизи. Представниками позивача та відповідача заявлено клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 клопотання представників сторін про розгляд справи в порядку письмового провадження задоволено, ухвалено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Вирішуючи клопотання про поновлення позивачу пропущеного строку на звернення до суду, суд зазначає наступне.

У заяві про поновлення строку на звернення до суду позивач зазначає, що 22 грудня 2023 року позивач звернувся до адвоката Резнік Катерини Олександрівни за юридичною консультацією, під час якої адвокату стало відомо, що позивач 08 червня 2022 року був оглянутий травматологом, однак жодних підтверджуючих доказів результатів огляду так і не отримав.

На підставі вищезазначеного, між позивачем та адвокатом ОСОБА_2 було укладено Договір № 22/01-23-БО про надання правничої допомоги від 22 грудня 2023 року.

Водночас, адвокат Резнік К.О. порекомендувала позивачу звернутися до Спеціалізованої травматологічної медико-соціальної експертної комісії для отримання доказів результату огляду, а саме довідки чи акту огляду МСЕК. Зважаючи на рекомендацію, приблизно 27 грудня 2023 року позивач особисто звернувся до Спеціалізованої травматологічної медико-соціальної експертної комісії та отримав довідку про невизнання інвалідом від 08 червня 2022 року.

У свою чергу, представником позивача адвокатом Резнік К.О. 27 грудня 2023 року було направлено адвокатський запит до Спеціалізованої травматологічної медико-соціальної експертної комісії із отриманим доказом -Довідки про невизнання інвалідом від 08 червня 2022 року, задля отримання обширної інформації про підстави ненадання групи інвалідності та акт огляду МСЕК.

У відповідь 09 січня 2024 року представник позивача Резнік К.О. отримала супровідний лист, який датований 09 січня 2024 року та акт № 589-6 огляду МСЕК.

Враховуючи вищевикладене, позивач наполягав на тому, що не володів інформацією про позбавлення його ІII групи інвалідності з 08 червня 2022 року по 27 грудня 2023 року. Таким чином, про порушення прав позивача йому стало відомо лише з 27 грудня 2023 року з моменту отримання довідки про невизнання інвалідом від 08 червня 2022 року.

Відповідач, заперечуючи доводи позивача, зазначив, що 08.06.2022 позивач був оглянутий Спеціалізованою травматологічною медико-соціальною експертною комісією на підставі посильних документів, виписаних КНП «ЦПМСД №4» Деснянського району міста Києва, та після огляду отримав довідку про невизнання інвалідом. Проте, відповідачем не було надано суду доказів вручення позивачу довідки про невизнання його інвалідом в день огляду 08.06.2022.

Суд зауважує, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи.

Стаття 13 Конвенції гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» («Bellet v. France»), заява № 23805/94).

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

За приписами пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, який відповідно до частини першої статті 122 КАС України може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, ЄСПЛ сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (рішення ЄСПЛ від 27.06.2000 у справі «Ільхан проти Туреччини» (Ilhan v. Turkey), рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03), рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та № 37943/06)).

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (рішення ЄСПЛ від 18.11.2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (рішення ЄСПЛ від 24.07.2003 у справі «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99); рішення ЄСПЛ від 29.10.2015 у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13)); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява № 28342/95).

Зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду або строку на подання апеляційної чи касаційної скарг за винятком випадків, передбачених частиною другою статті 299 та частиною п`ятою статті 333 КАС України. Не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

Процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Дослідивши матеріали позовної заяви, а також оцінивши надані позивачем докази в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про те, що вказані у клопотанні обставини свідчать про поважність причин пропуску позивачем процесуального строку та наявність підстав для його поновлення, оскільки зазначені обставини є невідворотними та такими, що об`єктивно унеможливлювали своєчасну реалізацію учасника процесу на відновлення свого порушеного права шляхом звернення з даною позовною заявою.

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Київського міського центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись статтями 121, 122, 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

2. Визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Київського міського центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії.

3. Продовжити розгляд справи №320/20178/24 за позовом ОСОБА_1 до Київського міського центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

4. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Суддя Кушнова А.О.