Справа № 340/543/25
Суддя: А.В. САГУН
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/543/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Сагуна А.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України до Виконавчого комітету Знам`янської міської ради, Відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Знам`янської міської ради, Відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради щодо невиконання вимог чинного законодавства України що полягає у не вжитті заходів щодо складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, а саме пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області;

- зобов`язати Виконавчий комітет Знам`янської міської ради Кіровоградської області, Відділ культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради виконати вимоги чинного законодавства України шляхом вжиття заходів до складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, а саме пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кіровоградської області.

В обґрунтування вимог позивач посилався на те, що «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», який розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області, як пам`ятник історії, був взятий на державний облік рішенням виконкому Кіровоградської обласної ради депутатів трудящих від 24.12.1973 № 232 та повторно затверджений рішенням виконкому Кіровоградської обласної ради народних депутатів від 25.06.1982 № 301. Разом з тим, прокурором з листів виконавчого комітету Знам`янської міської ради від 23.09.2024, 04.11.2024 та Відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради від 03.01.2025, встановлено, що облікова документація на пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кіровоградської області, не виготовлялась у зв`язку з відсутністю фінансування. Отже, за результатами опрацювання матеріалів щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено факт протиправної бездіяльності відповідачів, що полягає у невиготовленні облікової документації на об`єкт культурної спадщини.

Представником Міністерства культури та інформаційної політики України ( позивач або МКСК) подані пояснення (т.1 а.с. 80-83), відповідно до яких просив відмовити в задоволенні вимог. За інформацією, наявною у Міністерства, саме пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області, був взятий на державний облік рішенням виконкому Кіровоградської обласної ради народних депутатів від 25.06.1982 № 301, тобто, згідно з законодавством, що діяло до набрання чинності Закону. Листом Кіровоградської обласної військової адміністрації від 25.10.2024 № 01- 13/5798/0.4 до МКСК був наданий перелік об`єктів культурної спадщини, які були взяті на державний облік до набуття чинності Закону, для занесення до Реєстру, до якого включена і вищезазначена пам`ятка історії . Листом департаменту культури та туризму Кіровоградської обласної військової адміністрації від 29.01.2025 № 29-01-17/157/0.29 до МКСК були надіслані рекомендації Українського інституту національної пам`яті щодо занесення / не занесення об`єктів культурної спадщини Кіровоградської області до Реєстру стосовно переліку, наданого листом Кіровоградської обласної військової адміністрації від 25.10.2024 № 01-13/5798/0.4, а також відповідні подання щодо занесення / не занесення об`єктів культурної спадщини Кіровоградської області до Реєстру (копія додається). Щодо об`єкта культурної спадщини: Пам`ятного знаку паровоз ЗУ 683-21, 1941-1945 рр, розташованого за адресою: м. Знам`янка, вокзальна площа, Українським інститутом національної пам`яті була надана рекомендація: об`єкт належить до символіки комуністичного тоталітарного режиму, не підлягає занесенню до Реєстру . Відповідно до даної рекомендації, департамент культури та туризму Кіровоградської обласної військової адміністрації включив зазначений об`єкт до подання з переліком об`єктів культурної спадщини Кіровоградської області, які не підлягають занесенню до Реєстру. З огляду на викладене та з урахуванням належності об`єкта: Пам`ятного знаку паровоз ЗУ 683-21, 1941-1945 рр, розташованого за адресою: м. Знам`янка, вокзальна площа до символіки комуністичного тоталітарного режиму, представник позивача вважає, що позов не підлягає задоволенню.

Прокурором подано заперечення на пояснення позивача ( т.2 а.с. 2-9, а.с. 67-73) в яких зазначено, що Міністерством культури та стратегічних комунікацій України до наданих суду пояснень у справі № 340/543/25, відповідних документів у якості доказів відмови у занесенні об`єкта культурної спадщини «Пам`ятного знаку паровоз ЗУ 683-21, 1941-1945 рр» до Реєстру у зв`язку із невідповідністю його критеріям, не долучено. Наголошено, що обов`язок по складанню облікової документації на об`єкт культурної спадщини «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21, 1941-1945рр» у відповідачів припнеться лише тоді, коли вказаний об`єкт культурної спадщини втратить свій статус.

Представник Виконавчого комітету Знам`янської міської ради (відповідач 1) надав до суду відзив на позовну заяву (т.1 а.с.235-238), в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки Виконавчим комітетом Знам`янської міської ради станом на січень 2025 року розпочата робота по виготовленню облікової документації на об`єкт культурної спадщини «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683 -21» з ліцензованим виконавцем робіт. У зв`язку з тим, що рішенням Знам`янської міської ради від 20 грудня 2024 року №2035 «Про бюджет Знам`янської міської територіальної громади на 2025 рік» на проектування пам`яток культурної спадщини виділені кошти в сумі 350000 тисяч гривень, тому 24 січня 2025 року прийнято розпорядження Знам`янського міського голови №08 «Про виконання заходів пов`язаних з фінансуванням та виготовленням облікової документації на об`єкт культурної спадщини» саме на «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21». 24 січня 2025 року підготовлено та направлено лист за №01-39/7/1 до Регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» як балансоутримувача даного пам`ятного знаку з проханням надати дозвіл на обстеження пам`ятки «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» (охоронний номер 965). Відділ культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради листом від 27 січня 2025 року за №56 звернулися до Науково дослідницького підприємства «Археолог» з проханням надати відповідну калькуляцію витрат пов`язаних з виготовленням документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» (охоронний номер 965), який розташований за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вокзальна площа.

Ухвалою судді від 03 лютого 2025 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 24 лютого 2025 року вирішено у задоволенні клопотань Виконувача обов`язків керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області щодо витребування доказів відмовити.

Ухвалою суду від 06 березня 2025 року ухвалено в задоволенні клопотання Виконувача обов`язків керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження відмовити. Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, судом встановлені наступні обставини.

«Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», який розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області, як пам`ятник історії, був взятий на державний облік рішенням виконкому Кіровоградської обласної ради депутатів трудящих від 24.12.1973 № 232 та повторно затверджений рішенням виконкому Кіровоградської обласної ради народних депутатів від 25.06.1982 № 301 ( а.с.19-20).

З листів виконавчого комітету Знам`янської міської ради від 23.09.2024 ( т.1 а.с.34), 04.11.2024 ( т.1 а.с.39-40) та Відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради від 03.01.2025 ( т.1 а.с.50), наданих на запити прокурора ( т.1 а.с.21-23, 36-37, 48-49) встановлено, що облікова документація на пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кіровоградської області, не виготовлялась у зв`язку з відсутністю фінансування

Згідно інформації Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 02.12.2024 ( т.1 а.с.43-44) міністерство не планує звертатися до суду із заявою щодо зобов`язання виготовлення Виконавчим комітетом Знам`янської міської ради на пам`ятку історії Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21, 1941-1945 рр,, оскільки відповідно пункту 8.7 Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року № 158 (у редакції наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 01 березня 2024 року № 158), відомості про об`єкти культурної спадщини, які взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, можуть бути занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України на підставі облікової документації, або Акту візуального обстеження, або Акту технічного стану пам`ятки з фотофіксацією, а у разі їх відсутності - на підставі рішення про взяття на державний облік такого об`єкта відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідачів в частині невжиття заходів щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини, прокурор звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Відповідно до приписів статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене положеннями статті 2, 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною четвертою статті 53 КАС України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Підставою звернення прокурора до суду з позовом щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини слугувала тривала бездіяльність відповідачів, яка сприяє створенню передумов для руйнування, пошкодження або навіть знищення об`єкта культурної спадщини.

Відповідно до частини 4 статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 №1805-III (далі - Закон №1805-III).

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №1805-III:

- об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

- пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

- облікова документація - документація, що формується в порядку обліку об`єктів культурної спадщини та містить дані щодо цінності об`єкта культурної спадщини, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність (предмет охорони об`єкта культурної спадщини), етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень.

Отже, регулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини, спрямоване на її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Згідно з статтею 3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України та спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать:

центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини;

орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим;

обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації;

виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Аналогічна норма міститься в статті 4 Закону України Про охорону археологічної спадщини від 18 березня 2004 року № 1626-IV.

Відповідно до частини другої статті 5 Закону №1805-III до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: 2) реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; 3) ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; 4) координація робіт з виявлення, дослідження та документування об`єктів культурної спадщини; 5) подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; 6) занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.

Частиною 1 статті 6 Закону №1805-III визначені повноваження органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій. Так, відповідно до їхньої компетенції належить, зокрема: 2) подання пропозицій центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього; 4) затвердження науково-проектної документації з визначення меж і режимів використання пам`ятки місцевого значення та її зон охорони, технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини (у разі встановлення такою документацією меж території пам`ятки місцевого значення та її зон охорони); 5) затвердження науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення режиму використання пам`яток місцевого значення; 6) забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; 7) забезпечення виготовлення, складання і передачі центральному органові виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини наукової документації з описами та фіксацією об`єктів культурної спадщини, а в разі отримання дозволу на їх переміщення (перенесення) - демонтаж із них елементів, які становлять культурну цінність, з метою збереження.

Частиною другою статті 6 Закону №1805-III встановлені повноваження районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно у сфері охорони культурної спадщини належить, зокрема: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 3) забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам`яток та в історичних ареалах населених місць.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону № 1805-III, об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки. Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом б частини 1 статті 14 Закону №1805-III, занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки. Пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Частиною 2 статті 14 Закону №1805-III, об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу).

Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до Положення про Міністерство культури та стратегічних комунікацій України ( раніше Міністерства культури та інформаційної політики), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2019 № 885, Міністерство культури та стратегічних комунікацій України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах культури, державної мовної політики, популяризації України у світі, державного іномовлення, інформаційного суверенітету України (у частині повноважень з управління цілісними майновими комплексами державного підприємства Мультимедійна платформа іномовлення України та Українського національного інформаційного агентства Укрінформ) та інформаційної безпеки, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сферах відновлення та збереження національної пам`яті, мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей, кінематографії.

Пунктом 2 вищезазначеного Положення визначено, що основними завданнями Міністерства є, зокрема, забезпечення формування та реалізації державної політики у сферах відновлення та збереження національної пам`яті, кінематографії, у сфері мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей.

Наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 за № 158 затверджено Порядок обліку об`єктів культурної спадщини (далі - Порядок №158).

Відповідно до пунктів 1.3 1.5 Порядку №158 система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини, складання облікової документації, взяття нерухомих об`єктів культурної спадщини на державний облік, занесення чи незанесення нерухомого об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, порядок присвоєння охоронних номерів, включення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, внесення змін до Реєстру (зміна категорії пам`ятки та вилучення пам`ятки з Реєстру), моніторинг та інвентаризацію нерухомих об`єктів культурної спадщини, формування облікових справ, порядок переміщення (перенесення) пам`яток.

Ініціаторами розгляду питань занесення чи незанесення нерухомого об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є:

уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення;

уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.

Фінансування робіт зі складання облікової документації, паспортизації, інвентаризації та моніторингу здійснюється за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством.

Згідно п.2.1 Порядку №158 виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації.

Відповідно до п.п.3.3 3.6 розробником облікової документації є наукові установи та громадські організації, юридичні особи та суб`єкти господарювання, в тому числі заклади культури, одним із видів діяльності яких є проведення наукових досліджень у сфері охорони культурної спадщини, та які мають у своєму складі чи залучають для проведення досліджень фахівців, що мають вищу освіту за спеціальністю «Музеєзнавство, пам`яткознавство», та/або фахівця-архітектора (для пам`яток та об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва), та/або дипломованого фахівця-археолога (для пам`яток та об`єктів археології), та/або фахівця, який має науковий ступінь кандидата наук (доктора філософії) або доктора наук за спеціальністю «Музеєзнавство, пам`яткознавство» або таких наук:

мистецтвознавство, культурологія, архітектура - для об`єктів монументального мистецтва;

архітектури - для об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, а також ландшафтних;

історії - для археологічних, історичних об`єктів та об`єктів науки і техніки.

Облікова документація складається у двох примірниках. Один примірник залишається у розробника, а другий разом з електронною версією передається для подальшого розгляду на Науково-методичній раді з питань охорони культурної спадщини органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, Консультативних рад органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних (військових) адміністрацій (далі - Консультативна рада) та/або Експертній комісії.

Облікова документація складається державною мовою. Текст облікової документації має бути написаний розбірливо машинописом, документи не мають містити підчищень або дописок, закреслених слів та інших виправлень, орфографічних та арифметичних помилок, заповнюватися олівцем, а також містити пошкодження, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст. Достовірність інформації, що міститься в обліковій документації забезпечує її розробник.

Облікова документація у паперовій формі має бути скріплена, пронумерована згідно зі змістом та містити титульний аркуш. Облікову документацію підписує керівник органу охорони культурної спадщини. Титульний аркуш має містити назву об`єкта культурної спадщини, найменування замовника та розробника, ідентифікаційний код та підпис керівника розробника.

Розділом IV Порядку №158 передбачено порядок взяття нерухомих об`єктів культурної спадщини на державний облік.

Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, внесений до Переліку до набрання чинності цим Порядком, у строк, що не перевищує 3 років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку.

МКІП координує стан складання уповноваженими органами облікової документації та, у разі необхідності, приймає рішення про зобов`язання уповноваженого органу забезпечити складання облікової документації.

Отже, взяття на облік об`єкта культурної спадщини та оформлення облікової документація передує розгляду питання внесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. При цьому, обов`язок щодо забезпечення складання облікової документації покладено на уповноважений орган, тобто на орган виконавчої влади, в даному випадку Виконавчий комітет Знам`янської міської ради.

Однак, як встановлено судом «Пам`ятний знак паровоз 9У 683-21 1941-1945 рр», є об`єктом культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом ( а.с.19-20).

Перегляд списків (переліків) об`єктів культурної спадщини, які взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом встановлено розділом VIII Порядку №158.

Так, відповідно до п.п. 8.1., 8.2., 8.3 Порядку №158 об`єкти, які взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, визнаються пам`ятками відповідно до абзацу шостого частини першої статті 1 Закону.

Нерухомі об`єкти культурної спадщини, включені до списків (переліків) пам`яток всесоюзного, республіканського чи місцевого значення, до вирішення питання про їх включення (невключення) до Реєстру вважаються пам`ятками культурної спадщини відповідно національного чи місцевого значення.

Для вирішення питання про занесення (незанесення) до Реєстру нерухомих об`єктів культурної спадщини, включених до списків (переліків) пам`яток, зазначених у пункті 8.2 цього розділу, уповноважені органи забезпечують проведення перегляду цих списків (переліків) (далі - перегляд).

Згідно п.п. 8.6., 8.7 Порядку №158 рішення про занесення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, має містити: найменування; вид, тип, категорію; дату утворення; місцезнаходження; охоронний номер.

Передбачені відомості про пам`ятку визначаються в рішенні на підставі облікової документації, або Акту візуального обстеження (за формою, наведеною в додатку 7 до цього Порядку), або Акту технічного стану пам`ятки (за формою, наведеною в додатку 14 до цього Порядку) з фотофіксацією, а у разі їх відсутності на на підставі рішення про взяття на державний облік такого об`єкта відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом. У випадку необхідності коригування відомостей про пам`ятку з метою занесення до Реєстру актуальних даних, уповноважений орган складає Акт візуального обстеження пам`ятки за формою, наведеною в додатку 7 до цього Порядку, та надає його разом з поданням та обґрунтуванням щодо необхідності внесення змін до МКІП.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що відомості про об`єкти культурної спадщини, які взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, можуть бути занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як на підставі облікової документації, так і Акту візуального обстеження, або Акту технічного стану пам`ятки з фотофіксацією, а у разі їх відсутності - на підставі рішення про взяття на державний облік такого об`єкта відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом.

Тобто, невжиття відповідачами заходів щодо складання облікової документації на зазначений прокурором об`єкт, не є перешкодою для занесення відомостей щодо нього до занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Крім того, суд зазначає, що відповідачами вживаються заходи щодо складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, а саме пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЭУ 683-21 1941-1945 рр», що розташований на вокзальній площі в м. Знам`янка Кіровоградської області.

Так, станом на січень 2025 року виконавчим комітетом Знам`янської міської ради розпочата робота по виготовленню облікової документації на об`єкт культурної спадщини «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683 -21» з ліцензованим виконавцем робіт.

Розпорядженням Знам`янського міського голови №08 від 24 січня 2025 року «Про виконання заходів пов`язаних з фінансуванням та виготовленням облікової документації на об`єкт культурної спадщини» саме на «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21», зобов`язано відділ культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради (начальник Світлана БАБАЄВА), згідно вимог чинного законодавства, укласти договір на виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» з ліцензованим виконавцем робіт та подати до фінансового управління Знам`янського міськвиконкому заявку на оплату послуг з виготовлення облікової документації за результатом підписання акту приймання-здачі виконаних робіт; доручено фінансовому управлінню Знам`янського міськвиконкому (начальник Олена ЛЕПЕТКО) профінансувати витрати відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради відповідно до поданої заявки; юридичному відділу (начальник Юрій ДАНІЛЬЧЕНКО) доручити звернутись до АТ Укрзалізниця регіональна філія «Одеська залізниця» щодо надання дозволу на обстеження пам`ятки «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» ( т.1 а.с.242).

24 січня 2025 року підготовлено та направлено лист за №01-39/7/1 до Регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця», як балансоутримувача даного пам`ятного знаку з проханням надати дозвіл на обстеження пам`ятки «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» (охоронний номер 965) ( т.1 а.с.243).

Відділ культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради листом від 27 січня 2025 року за №56 звернулися до Науково дослідницького підприємства «Археолог» з проханням надати відповідну калькуляцію витрат пов`язаних з виготовленням документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21» (охоронний номер 965), який розташований за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вокзальна площа ( т.1 а.с.244).

Суд зазначає, що предметом спору у даній адміністративній справі є протиправність бездіяльності відповідачів щодо невиконання вимог чинного законодавства України що полягає у не вжитті заходів щодо складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, а саме пам`ятник історії «Пам`ятний знак паровоз ЗУ 683-21 1941-1945 рр».

Обставини занесення до Реєстру, виключення з Реєстру об`єкту культурної спадщини, процедура віднесення об`єкту культурної спадщини до належності до символіки комуністичного тоталітарного режиму не є предметом спору у даній справі.

Отже, розглядаючи справу в межах позовних вимог, суд, враховуючи, що відповідачами вживаються заходи щодо складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог.

Згідно із статтею 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області (вул. Братів Лисенків, 5, м. Знам`янка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27400, ) в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (вул. Івана Франка, 19, м. Київ, 01601, ) до Виконавчого комітету Знам`янської міської ради (вул. Михайла Грушевського, 19, м. Знам`янка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27400, ), Відділу культури і туризму виконавчого комітету Знам`янської міської ради (вул. Михайла Грушевського, 19, м. Знам`янка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27400, ) про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. САГУН