Справа № 640/38678/21
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Представник Акціонерного товариства "Укргазвидобування" - адвокат Собко Олександр Вадимович звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14 грудня 2021 року.
В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем було проведено моніторинг процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b за відсутності на те правових підстав та з порушенням порядку, визначеного чинним законодавством України, а висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14.12.2021 року, на думку позивача, є незаконним, таким, що ґрунтується виключно на суб`єктивних та таких, що не відповідають дійсності висновках посадової особи контролюючого органу, а зміст зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) у сфері публічних закупівель, яке міститься у висновку є неконкретизованим і не відповідає вимогам чинного законодавства України. Враховуючи викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.02.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.01.2025 року дана адміністративна справа передана судді Серьогіній О.В. для розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.01.2025 року прийнято справу до свого провадження та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 27.02.2025 року. Також вказаною ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ».
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
14.02.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства "Укргазвидобування" надійшли додаткові письмові пояснення, в яких зазначено наступне. Зобов`язання за договором 767/21 від 29.07.2021 року припинені виконанням, проведеним належним чином. Разом з цим, зазначивши в оскаржуваному Висновку зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, відповідач вийшов за межі повноважень, наданих йому Законом, з ігноруванням вимог пропорційності, як одного з елементів верховенства права, без врахування співмірності між виявленим порушенням та засобами його усунення, визначеними відповідачем, без конкретизації заходів до виконання. Отже, оскаржуваний висновок не відповідає критеріям законності та пропорційності, встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України та суперечить ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», що детально обґрунтовано викладеними у позовній заяві доводами. Таким чином, просить суд задовольнити позовні вимоги.
28.02.2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» надійшли письмові пояснення щодо позовних вимог, в яких третя особа погоджується з доводами та аргументами, викладеними позивачем у своєму позові та додаткових поясненнях щодо безпідставності висновків відповідача щодо наявності порушення вимог частини п`ятої статті 8 та абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі». Також зазначає, що станом на момент винесення ухвали Дніпровського окружного адміністративного суду від 28.01.2025 року строк дії договору поставки трубної продукції від 29.07.2021 року № 767/21, укладеного замовником з ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» за результатами закупівлі № UA-2021-03-23-002682-b, зобов`язання з яким відповідач зобов`язує припинити оскаржуваним висновком, закінчився 31.03.2022 року. На підтвердження даної обставини, в електронній системі закупівель prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-03-23-002682-b оприлюднений звіт про виконання договору. З огляду на викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Протоколом тендерного комітету позивача № 21Т-041 від 01.06.2021 року учасника ТОВ "ІНТЕРПАИП НІКО ТЬЮБ" було визнано переможцем процедури закупівлі, з яким було укладено договір №767/21 від 29.07.2021 року.
Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Порушення, виявлене під час моніторингу процедури закупівлі, зафіксовано у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-23-002682-b від 14.12.2021 року, який оприлюднений в електронній системі закупівель 14.12.2021 року.
У висновку зазначено наступне: «За результатами аналізу питання щодо своєчасності надання інформації та документів у випадках, пунктів нормативно-правових передбачених Законом установлено порушення вимог актів, що були порушені) або частини п`ятої статті 8 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі ТОВ «ЗСП», ТОВ «Нафтосервіс», ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» установлено порушення вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону. За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та внесення змін до неї, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Інтерпайп Ніко Тьюб», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено».
На підставі викладеного, відповідач, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з висновком Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14 грудня 2021 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).
Відповідно до статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03 лютого 2016 року (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Відповідно до пункту 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (ч.1).
За визначенням пункту 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно ч.1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Таким чином, відповідач, як територіальний орган центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (Держаудитслужба), наділений повноваженнями здійснення моніторингу закупівель в особі свого структурного підрозділу.
Відповідач у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі зафіксував порушення позивачем, зокрема, вимог ч.5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: на запит Держаудитслужби від 22.11.2021 року про надання пояснень щодо обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат та визначення його очікуваної вартості замовник не надав через електронну систему закупівель інформацію та документи на підставі яких розрахував розмір витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначив його очікувану вартість.
Так, відповідно до ч.5 статті 8 Закону № 922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Тобто, спірним питанням у межах відносин, що склались між сторонами, є саме момент початку перебігу строку для надання пояснень на запит Держаудитслужби.
Згідно матеріалів справи, 22.11.2021 року Держаудитслужба розмістила на вебпорталі запит про надання позивачем пояснення та встановила, що пояснення, інформацію та документи необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту.
В Законі України «Про публічні закупівлі» не встановлено порядку обчислення строків, зокрема, щодо початку його перебігу.
Відповідно до ч.6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).
Так, за загальним правилом, визначеним у ч.1 статті 253 Цивільного кодексу України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Отже, в даному випадку перебіг строку починається з наступного дня після розміщення Держаудитслужбою запиту про надання пояснення від 22.11.2021 року, тобто - з 23.11.2021 року.
Таким чином, оскільки перебіг строку для надання пояснень позивачем почався з 23.11.2021 року, встановлений ч.5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» строк для надання пояснень в три робочі дні закінчується 25.11.2021 року (включно).
Судом встановлено, що позивач надав пояснення на запит відповідача 25.11.2021 року о 10:26 год., тобто у строк, встановлений ч.5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Посилання відповідача на те, що надані позивачем пояснення не стосується суті запиту, не містять інформації та документів, на підставі яких замовник розрахував розмір витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначив його очікувану вартість судом не приймаються до уваги, оскільки з аналізу норм Закону України «Про публічні закупівлі» та змісту оскаржуваного висновку вбачається, що зафіксоване відповідачем порушення позивачем вимог ч.5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» виходить за межі моніторингу процедури закупівлі, оскільки не стосується аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії.
Відтак, твердження відповідача про порушення позивачем ч.5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині строку для надання пояснень є помилковими та спростовується викладеним вище.
Також відповідач у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі зафіксував порушення позивачем, зокрема, вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «ЗСП», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям та не відповідає умовам технічної специфікації, та допустив до аукціону.
Статтею 31 Закону № 922 визначений виключний перелік випадків, за наявності яких замовник відхиляє тендерну пропозицію.
Відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або є підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Відповідно до абзацу 2 пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Судом встановлено, що у відповідності до п.1 додатку №1 Тендерної документації (Кваліфікаційні критерії та інші вимоги до учасників закупівель, критерії оцінки відповідності учасників закупівель встановленим критеріям та вимогам) на підтвердження наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій він повинен надати: копію свідоцтва або атестату або паспорту на гідравлічний прес з переліком граничних розмірів можливості випробувань трубної продукції (для підтвердження технічної можливості проведення гідравлічних випробувань труб від 042,4 мм до 114,3) згідно вимог ДСТУ ГОСТ 3845:2019 (ТОСТ 3845-2017) або еквівалентного стандарту.
На підтвердження зазначеного критерію учасник ТОВ «ЗСП» завантажив документ від виробника (трубопрокатний завод Zeleziarne Podbnezovta), який вказано у додатку до Тендерної документації під назвою «Паспорт ГП апостиль копія» в якому зазначено можливість випробування труб з діаметрами від 21,3 до 114.3мм (п. 1.2 Технічні характеристики).
Тендерною документацією не передбачено спеціальної форми, або додаткових вимог до даного документу, в тому числі не заборонено надавати документи з примітками.
Отже, наданий учасником документ «Паспорт ГП апостиль копія» є достатнім підтвердженням критерію, встановленого пунктом 1 «Наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» додатку 1 «Кваліфікаційні критерії та інші вимоги до учасників закупівель, критерії оцінки відповідності учасників закупівель встановленим критеріям та вимогам».
У складі своєї Тендерної пропозиції учасник ТОВ «ЗСП» надав сертифікат «Система забезпечення якості для виробника матеріалів відповідно до директиви про обладнання, що працює під тиском 2014/68/ЄС» від 19.02.2020 року №07/202/9150/WZ/0915/20).
Оскільки у Тендерній документації відсутні спеціальні вимоги щодо зазначеного документу та відсутня вимога щодо необхідності додаткового надання сертифікату відповідно до EN ISO 9001, то наданого учасником документу достатньо щоб підтвердити зазначений критерій та учасник не був зобов`язаний окремо завантажувати додатковий документ - сертифікат відповідно до EN ISO 9001.
Також згідно з п. 1 додатку №1 Тендерної документації для підтвердження в учасника процедури закупівлі обладнання, МТБ та технологій «учасник зобов`язаний надати копію/ї свідоцтва або атестату або паспорту на гідравлічний прес з переліком граничних розмірів можливості випробувань трубної продукції (для підтвердження технічної можливості проведення гідравлічних випробувань труб від 042,4 мм до 114,3) згідно вимог ДСТУ ТОСТ 3845:2019 (ТОСТ 3845-2017) або еквівалентного стандарту (Учасник може використовувати як власні потужності так і залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців, в такому випадку Учасник надає копію договору що підтверджує наявність правових взаємовідносин між учасником та підприємством/організацією яке буде проводити гідровипробування (кожної одиниці труби) відповідно до вимог ДСТУ ТОСТ 3845:2019 (ТОСТ 3845-2017) або еквівалентного стандарту).
Учасник ТОВ «Нафтосервіс» у заповненому додатку 3 Тендерної документації вказав виробника продукції Voestalpine Tubulars GmbH та відповідно надав свідоцтво з дистрибуції (Сертифікат про співпрацю). Виробник здійснює гідровипробування власними силами, а тому відсутня потреба в додатковому підтвердженні наявність правових взаємовідносин між учасником та підприємством/організацією, яке буде проводити гідровипробування, оскільки це не вимагалось Тендерною документацією.
На виконання вимоги абзацу 1 пункту 1 додатку 1 тендерної документації учасником ТОВ «Нафтосервіс» наданий відповідний документ «Лист про випробування під тиском» на гідравлічні преси виробника Voestalpine Tubulars GmbH, тому вимога щодо надання договору, що підтверджує наявність правових взаємовідносин між учасником та підприємством/організацією, яке буде проводити гідровипробування, передбачена абзацу 2 пункту 1 додатку 1 Тендерної документації, до учасника ТОВ «Нафтосервіс» не застосовується.
Щодо посилання в оскаржуваному висновку про відсутність у складі тендерної пропозиції копії договору, що підтверджує наявність правових взаємовідносин між учасником та підприємством/організацією, яке буде проводити гідровипробування, відповідно до наданих атестатів на гідравлічні преси ТОВ «Інтерпайп Ніко Тьюб», слід зазначити наступне.
В заповненому додатку № 3 до Тендерної пропозиції учасник ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» вказав виробника продукції ТОВ «Інтерпайп Ніко Тьюб».
ТОВ «Інтерпайп Ніко Тьюб», як виробник повного циклу, здійснює гідровипробування трубної продукції, предмету закупівлі на власних виробничих потужностях та не залучає потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців для виконання гідровипробування.
Учасником ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» надані відповідні копії атестатів на гідравлічні преси виробника ТОВ «Інтерпайп Ніко Тьюб», тому вимога щодо надання договору, що підтверджує наявність правових взаємовідносин між учасником та підприємством/організацією, яке буде проводити гідровипробування, передбачена абзацу 2 пункту 1 додатку 1 Тендерної документації, до учасника ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» не застосовується.
Отже, твердження Державної аудиторської служби, що з а результатами аналізу розгляду тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі ТОВ «ЗСП», ТОВ «Нафтосервіс», ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» установлено порушення вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону, є безпідставним та таким, яке не відповідає дійсності.
Враховуючи викладені вище обгрунтування, визнання та допуск до аукціону тендерних пропозицій учасників ТОВ «ЗСП», ТОВ «Нафтосервіс», ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект» здійснено правомірно у відповідності до встановлених вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі» та Тендерної документації, що у свою чергу свідчить про відсутність порушення вимог Закону в частині не відхилення замовником тендерних пропозицій учасників ТОВ «ЗСП», ТОВ «Нафтосервіс», ТОВ «ТД Трубоїзолкомплект», як таких, що не відповідають кваліфікаційним критеріям та не відповідають умовам технічної специфікації.
Щодо зобов`язальної частини висновку про результати моніторингу закупівлі, слід зазначити таке.
Як встановлено вище, Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі.
Відповідно до пункту 2 Розділу ІІІ цього Порядку у пункті 2 констатуючої частини форми висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини форма висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (пункт 3 Розділу ІІІ Порядку).
Системний аналіз приписів Закону № 922-VIII, розділу III Порядку № 552, а також встановлених обставин справи дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Суд вважає, що оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.
При цьому зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18 та від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19.
Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки містить певні вимоги зобов`язального характеру, зокрема, припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та оприлюднення через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Таким чином, зобов`язуючи позивача «вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору», відповідач у своєму висновку, в порушення вимог закону в частині змісту висновку, як акта індивідуальної дії, не визначив конкретний спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність, адже, як Господарський кодекс України, так і Цивільний кодекс України визначають декілька підстав та способів припинення договорів, у тому числі, виконанням, проведеним належним чином: зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених законодавством, зв`язку із чим, оскаржуваний висновок не відповідає критеріям законності та пропорційності, встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України та суперечить ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, станом на момент розгляду даної справи строк дії договору поставки трубної продукції від 29.07.2021 року № 767/21, укладеного з переможцем процедури закупівлі № UA-2021-03-23-002682-b, зобов`язання з яким відповідач зобов`язує припинити оскаржуваним висновком, закінчився 31.03.2022 року.
Звіт про виконання договору оприлюднений в електронній системі закупівель та доступний за посиланням prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-03-23-002682-b, що свідчить про виконання сторонами договору про закупівлю.
Відповідно до ч. 12 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.
Як Господарський кодекс України, так і Цивільний кодекс України визначають декілька підстав та способів припинення договорів, у тому числі, виконанням, проведеним належним чином.
Отже, зобов`язання за договором 767/21 від 29.07.2021 року припинені виконанням, проведеним належним чином.
Разом з цим, зазначивши в оскаржуваному висновку зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, відповідач вийшов за межі повноважень, наданих йому Законом, з ігноруванням вимог пропорційності, як одного з елементів верховенства права, без врахування співмірності між виявленим порушенням та засобами його усунення, визначеними відповідачем, без конкретизації заходів до виконання.
Отже, оскаржуваний висновок не відповідає критеріям законності та пропорційності, встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України та суперечить ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Таким чином, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14 грудня 2021 року є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14 грудня 2021 року.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.
Визначаючись щодо розподілу судових витрат, суд виходив з того, що відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог повністю, на користь позивача слід стягнути сплачений ним при поданні позовної заяви до суду судовий збір у сумі 2270,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.
Згідно ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст.ст. 77, 241-246, 250, 255, 295 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-23-002682-b від 14 грудня 2021 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Серьогіна