Справа № 120/3481/25
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2025-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

24 березня 2025 р. Справа № 120/3481/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

17.03.2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Щодо підтвердження особи, якою підписана позовна заява.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), адміністратором за випуском облігацій.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки.

У випадках, встановлених законом, фізичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах (частина 1 статті 53 КАС України).

Із позовної заяви вбачається, що така підписана від імені ОСОБА_1 .

При цьому, варто зауважити, що під підписом зазначається саме та особа, яка здійснює власноручний підпис.

У той же час, відображений на позовній заяві зразок підпису від імені ОСОБА_1 вочевидь містить суттєві розбіжності між зразком підпису цієї особи, що відображений на копії довіреності від 16.01.2025 року, посвідченої державним нотаріусом Вінницької районної нотаріальної контори Вінницької області та зареєстрованої в реєстрі за № 4-3.

Дана невідповідність підпису позивача є очевидною та не потребує будь-яких спеціальних знань (зокрема спеціаліста чи експерта), з огляду на що в суду виникають обґрунтовані сумніви в тому, що така позовна заява від імені позивача ймовірно могла бути підписана іншою особою, відомості про яку в позовній заяві відсутні.

Ще більшої ваги такі сумніви набувають у зв`язку із тим, що за наявною в КП Діловодство спеціалізованого суду інформацією, подібний зразок рукописного підпису позивача, який відображено на цій позовній заяві, міститься і на багатьох інших позовних заявах поданих від імені різних позивачів (інших осіб). При цьому у всіх таких випадках позовні заяви різних позивачів подавалися нарочно до суду однією особою - ОСОБА_2 , на ім`я якого, власне, і видана довіреність, копія якої міститься в матеріалах цієї справи.

Як зазначено у ч. 5 ст. 159 КАС України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

За таких обставин, з метою достовірного встановлення того факту, що дана позовна заява підписана саме позивачем ОСОБА_1 , а не іншою особою, позивачу необхідно надати суду відповідне письмове підтвердження чи пояснення про те, хто є дійсним підписантом цієї позовної заяви.

2. Щодо усіх обов`язкових реквізитів позовної заяви.

Згідно п. 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення наведеної норми у позовній заяві не зазначено ідентифікаційного коду відповідача.

Крім того, у позовній заяві зазначено наступний реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача ОСОБА_1 НОМЕР_2 .

Однак згідно з доданими до позовної заяви копії нотаріально посвідченої довіреності від 16.01.2025, позивач має інший РНОКПП НОМЕР_3 .

Таким чином, зазначені у позовній заяві відомості щодо позивача в частині його реєстраційного номера облікової картки платника податків не відповідає номеру, який зазначений в інших офіційних документах, що потребує уточнення, оскільки в іншому разі може зумовити описку у судовому рішенні.

Отже, в порядку усунення цього недоліку позовної заяви позивачу необхідно вказати ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та власний правильний реєстраційний номер облікової картки платника податків.

3. Щодо ненадання доказів, якими підтверджуються обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

За змістом ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, в силу приписів ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Наведені обов`язки позивача при оформленні та поданні до суду позовної заяви узгоджуються з його обов`язками як учасника справи, визначеними у статті 77 КАС України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому згідно ч. 2 ст. 79 КАС України позивач повинен надати докази разом із поданням позовної заяви.

Отже, разом з позовною заявою позивач повинен надати суду докази на підтвердження тих обставини, якими обґрунтовуються заявлені позовні вимоги і за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав та інтересів суб`єктом владних повноважень.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач зазначає, що з 02.03.2022 року проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 та має статус учасника бойових дій згідно посвідчення серії НОМЕР_4 від 31.10.2024. Однак відповідач починаючи з 01.11.2024 перестав платити йому заробітну плату та на усі його зауваження щодо добровільного повернення заборгованості не реагував.

Разом з тим, на підтвердження вказаних обставин (докази проходження військової служби у в/ч НОМЕР_1 та період проходження, докази виплати чи не виплати йому заробітної плати у спірний період, докази звернень до військової частини щодо погашення заборгованості, докази наявності статусу УБД) позивачем до матеріалів позову не надано жодних доказів.

При цьому суд звертає особливу увагу на те, що до позовної заяви позивач взагалі не надав будь-яких доказів щодо обставин, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги, що свідчить про недотримання ним приписів ч. 4 ст.161, ч. 2 ст.79 КАС України.

Таким чином в порядку усунення цього недоліку позивачу необхідно надати суду відповідні докази, про які зазначено вище та які, на думку останнього, підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

4. Щодо подання та засвідчення копій документів, їх оформлення.

До позовної заяви додано копію довіреності від 16.01.2025 року, посвідченою державним нотаріусом Вінницької районної нотаріальної контори Вінницької області та зареєстрованої в реєстрі за № 4-3.

Водночас вказаний документ не завірений та поданий суду у вигляді звичайної фотокопії.

Суд зауважує, що вимоги до оформлення документів, які додаються до позовної заяви, установлені статтею 94 КАС України.

Так, частиною другою статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно із частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Отже, у разі надання суду копії документа, такий документ повинен бути засвідчений учасником справи, наприклад у спосіб написання слів "Згідно з оригіналом", та проставлення особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з тим, в порушення наведених нормативних приписів, доданий до позовної заяви документ (копія довіреності) не засвідчена із урахуванням вищезазначених правил.

Отже, в порядку усунення цього недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду належним чином завірені копії документів, що додані до позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви, про які зазначено в цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 169, 171, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 7 (семи) днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович