Справа № 160/5261/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 березня 2025 рокуСправа № 160/5261/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ніколайчук С.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції (Троїцька площа, 2А, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) про визнання протиправним та скасування наказу

УСТАНОВИВ:

17 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції № 760 від 31.12.2024 року Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18, частини п`ятої та шостої статті 34 ЗУ Про Національну поліцію, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу 3 посадової інструкції інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.208 № 5110 Про затвердження посадових інструкцій , відповідно до пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність..

Ухвалою від 24 лютого 2025 року суд залишив позовну заяву позивача без руху та встановив позивачу строк надати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

05.03.2025 року представник відповідача надав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовано тим, що сформований в системі «Електронний суд» 16.02.2025, при цьому, як сам позивач зазначає, він ознайомився із оскаржуваним наказом 29.01.2025 року, про що свідчить його особиста підпис на наказі, тому позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом.

06.03.2025 року представник позивача подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з чим позовом, в якій зазначив, що ОСОБА_1 був ознайомлення з наказом по особовому складу № 760 від 31.12.2024 року лише 29.01.2025 року, про що свідчить його особиста підпис на наказі, проте копію наказу № 760 від 31.12.2024 року не була надана позивачу під час ознайомлення, а отримана останнім лише 13.02.2024 року, що призвело до пропуску 15 -ти денного строку звернення до суду з відповідним позовом.

Також посилається на запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Розглянувши питання про поважність причин пропуску позивачем строку на звернення до суду з позовом, суд встановив таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, внесені зміни до Дисциплінарного статуту НП України, доповнивши Статут розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період воєнного стану».

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що:

- поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Верховний Суд у постанові від 08.02.2023 у справі № 120/7567/22 зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким у заявленому спорі є Дисциплінарний статут НП України.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі № 807/257/14.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній. У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, «молодша норма» припиняє суперечливу до неї «старшу»: цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України, і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Таким чином, в період дії воєнного стану, згідно з абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо оскарження поліцейським застосованого до нього у період дії воєнного стану дисциплінарного стягнення є 15-денний строк, установлений частиною 4 статті 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, перебіг якого розпочинається з дня ознайомлення поліцейського із відповідними наказами.

Такий строк у період воєнного стану законодавцем визнано достатнім для оскарження дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 760 від 31.12.2024 року Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18, частини п`ятої та шостої статті 34 ЗУ Про Національну поліцію , підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу 3 посадової інструкції інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.208 № 5110 Про затвердження посадових інструкцій , відповідно до пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Дніпропетровській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

29.01.2025 року ОСОБА_1 був ознайомлення з наказом по особовому складу № 760 від 31.12.2024 року, про що свідчить його особиста підпис на наказі та підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, позивач звернувся до суду з позовом про оскарження наказу № 760 від 31.12.2024 року, з якими був ознайомлений особисто під розпис 29.01.2025 року, із пропуском встановленого п`ятнадцятиденного строку звернення до суду.

Суд не приймає до уваги твердження представника позивача, що копія наказу № 760 від 31.12.2024 року отримана останнім лише 13.02.2024 року, що призвело до пропуску 15 -ти денного строку звернення до суду з відповідним позовом, оскільки останній не надає докази на підтвердження вказаного факту.

Надаючи оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду з цим позовом, суд вважає, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 29 вересня 2022 р. у справі № 500/1912/22 зазначив: сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може вважатись поважною причиною для безумовного поновлення строків звернення до суду, якщо позивач не обґрунтував неможливість такого звернення у встановленні строки.

Необхідно враховувати, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Твердження Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду дозволяє уникнути численних зловживань й маніпулювання фактом запровадження воєнного стану в Україні з боку позивачів.

Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів у сфері публічних правовідносин, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у таких публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як зазначалось вище, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Таким чином, позивачем не зазначив поважні причини пропуску строку звернення до суду, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

З огляду на вище викладене, позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 240, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції (Троїцька площа, 2А, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) про визнання протиправним та скасування наказу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Копію ухвали направити всім сторонам у справі.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена у строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 24.03.2025 року.

Суддя С.В. Ніколайчук