Справа № 520/16198/23
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2025-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

20 березня 2025 року
адміністративне провадження №К/990/1795/25
судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Желєзного І. В.,
Короткий виклад історії справи
На обґрунтування позовних вимог указано, що Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області з огляду на актуальність збереження фонду захисних споруд та поширення публікацій у ЗМІ щодо неналежного стану їх утримання та використання, ураховуючи триваючий військовий стан в Україні внаслідок російської агресії та ведення активних бойових дій саме на території Ізюмського району Харківської області, вивчається питання повноти виконання органами виконавчої влади, місцевого самоврядування та дотримання балансоутримувачами і власниками таких приміщень вимог законодавства у сфері цивільного захисту щодо їх збереження за функціональним призначенням та утримання у стані, що відповідає вимогам і стандартам.
За результатами перевірки ГУ ДСНС складено Акт № 71 із зазначенням усіх виявлених порушень, примірник якого надано Підприємству.
З метою усунення недоліків, виявлених під час здійснення перевірки Балаклійським районним відділом ГУ ДСНС у Харківській області складено припис від 25 травня 2021 року № 69 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної небезпеки. Строк усунення виявлених порушень сплив 12 серпня 2021 року.
За результатом позапланового заходу 23 жовтня 2021 року ГУ ДСНС складено Акт від 23 жовтня 2021 року № 250 та надано Підприємству припис від 23 жовтня 2021 року № 234.
Відповідно до інформації, наданої Підприємством (лист від 23 березня 2023 року № 233) на запит прокуратури від 13 березня 2023 року, укриття, які перебувають на балансі підприємства, не готові для використання за призначенням.
З огляду на зазначене, прокурор звернувся з даним позовом до суду з метою захисту інтересів держави.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2023 року адміністративний позов Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Підприємства про зобов`язання вчинити певні дії - задоволено.

Зобов`язано Підприємство вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - протирадіаційного укриття № 76030, розташованого за адресою: вул. Спортивна, 15, смт. Донець, Ізюмського району, Харківської області, а саме:

- ПРУ № 76030 забезпечити табличками позначеннями та покажчиками маршруту руху до захисної споруди цивільного захисту (відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Вимог);

- ПРУ № 76030 забезпечити первинними засобами пожежегасіння, обладнати системою внутрішнього протипожежного водопостачання та системами пожежної автоматики і сигналізацією (пункти 3, 4 розділу ІІ Вимог);

- привести у відповідність до вимог стан входів та виходів захисної споруди цивільного захисту ПРУ № 76030, забезпечити її доступність для усіх категорій населення, зокрема - для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (пункт 6 розділу II, глава 1 розділу III Вимог);

- технічний стан захисної споруди цивільного захисту ПРУ № 76030, привести у відповідність до вимог з утримання: комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення захисної споруди привести в належний технічний стан (пункт 7 розділу ІІ Вимог);

- захисну споруду ПРУ № 76030 захистити від підтоплення і затоплення ґрунтовими, поверхневими, технологічними та стічними водами (пункт 8 розділу II Вимог);

- експлуатацію та утримання електрообладнання захисної споруди ПРУ № 76030 привести у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері улаштування електроустановок (пункт 9 розділу II Вимог);

- системи водопостачання, каналізації і опалення захисної споруди ПРУ № 76030, привести в справний стан та захистити від корозії (пункт 9 розділу II Вимог);

- інженерні комунікацій захисної споруди цивільного захисту ПРУ № 76030, пофарбувати відповідно до їх призначення (пункт 13 розділу II Вимог);

- забезпечити належне ведення документації захисної споруди ПРУ № 76030, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів тощо (пункт 13 розділу II Вимог);

- визначити та забезпечити формування цивільного захисту з обслуговування захисної споруди ПРУ № 76030 (призначення осіб, відповідальних за обслуговування та експлуатацію фонду захисних споруд) (пункти 1, 2 глави І розділу VI Вимог);

- визначити особовий склад формування ПРУ № 76030 (відповідальні особи) їх посадові обов`язки та підготовленість (глава 2 розділу VII Вимог);

- забезпечити формування ПРУ № 76030 спеціальним інвентарем та майном, у тому числі засобами індивідуального захисту, радіаційної і хімічної розвідки, спеціальної обробки, зв`язку (пункт 5 глави 1 розділу VII Вимог);

- захисну споруду ПРУ № 76030 забезпечити майном та засобами на розрахункову чисельність населення, що підлягає укриттю. Укомплектувати лікарськими засобами та медичними виробами (пункт 6 глави 1 розділу VII Вимог);

- провести перевірку системи вентиляції сховища (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття)) ПРУ № 76030 в подальшому проводити щорічно (пункт 2 Додатку 10 до Вимог);

- в ПРУ № 76030 провести перевірку та обслуговування баків (ємностей) для питної води (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття), журналі перевірки стану захисної споруди) в подальшому проводити щорічно (пункт 1-3 глави 6 розділу III Вимог);

- в ПРУ № 76030 провести перевірку та обслуговування систем каналізації сховищ (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття)) в подальшому проводити щорічно (пункт 21 глави 9 розділу III Вимог);

- захисну споруду ПРУ № 76030 (у разі розміщення в ній пункту управління) забезпечити системами зв`язку і оповіщення (глава7 розділу III Вимог);

- експлуатацію споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів ПРУ № 76030 здійснювати у відповідно до загальних вимог до утримання та експлуатації фонду захисних споруд (пункт 1 розділу V Вимог);

- забезпечити технічний стан приміщення захисної споруди ПРУ № 76030 і його ремонт у відповідності до чинних положень про проведення планово-попереджувальних ремонтів будівель і споруд залежно від їх основного функціонального призначення (пункт 2 глави 3 розділу VI Вимог).

За висновком суду першої інстанції ураховуючи, що питання утримання захисної споруди у готовому до використання стані відповідає інтересам суспільства і держави, має виключне значення для забезпечення захисту мирного населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей, для збереження їх життя та здоров`я під час військової агресії, а отримана прокурором під час листування інформація свідчила про наявність ознак порушення законодавства та невчинення уповноваженим органом дій щодо звернення до суду, доводить підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі територіального органу ДСНС з цим позовом.

Крім того Харківський окружний адміністративний суд указав, що з огляду на характер встановлених порушень, наявність або відсутність усунення тих чи інших порушень в повному/неповному обсязі та належність способу такого усунення неможливо оцінити за документами, зокрема договорами, оскільки така оцінка потребує підтвердження такого усунення безпосередньо на об`єкті уповноваженими особами, які мають спеціальні знання щодо належності розташування тих чи інших приладь, як то вогнегасники, таблички, тощо. Оцінку усунення деяких із зазначених порушень, зокрема приведення у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері влаштування електроустановок електрообладнання захисної споруди ПРУ № 76030 може надати виключно особа, яка має спеціальні знання у вказаній сфері. Водночас надані до суду докази їх оцінки спеціально уповноважених осіб або осіб, що мають спеціальні знання в сфері забезпечення пожежної безпеки, не містять.

З огляду на вказане, суд першої інстанції зазначив, що подані представником відповідача докази на підтвердження часткового усунення порушень не є належними, з огляду на відсутність висновку уповноваженого органу про стан усунення порушень, який може бути зроблений за результатом безпосереднього звернення відповідача до органу ДСНС із заявою про проведення позапланової перевірки для оцінки стану виконання вимог припису. Відтак, вказані докази не доводять підстав заперечень проти позову.

Ураховуючи викладене, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, Харківський окружний адміністративний суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 25 грудня 2024 року апеляційну скаргу Підприємства задовольнив.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2023 року скасував.

Адміністративний позов Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі ГУ ДСНС у Харківській області до Підприємства про зобов`язання вчинити певні дії - залишив без розгляду.

Суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, зокрема, замінює відповідного суб`єкта владних повноважень в судовому провадженні у разі, якщо той всупереч закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити, причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Другий апеляційний адміністративний суд указав, що відповідно до листа ГУ ДСНС у Харківській області від 19 червня 2023 року, Головне управління відповідний позов до адміністративного суду не подавало. Відтак, ГУ ДСНС у Харківській області, як спеціально уповноваженим органом у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, не вжито повних, вичерпних та достатніх заходів, спрямованих на зобов`язання Підприємства щодо приведення захисної споруди цивільного захисту - ПРУ № 76030 у стан, придатний для використання споруди за призначенням для захисту населення. Тобто, фактично в адміністративному позові прокурор (керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області) зазначив, що суб`єктом владних повноважень, який мав би бути позивачем у цій справі, є ГУ ДСНС у Харківській області, але, з огляду фактично на його бездіяльність з даним позовом звертається саме прокурор.

Суд апеляційної інстанції також зазначив, що законодавством передбачено право Державної служби України з надзвичайних ситуацій, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування (пункт 48 частити другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України)).

Другий апеляційний адміністративний суд також констатував, що КЦЗ України не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Харківській області на звернення до суду із заявленими позовними вимогами. Тому, прокурором у даній позовній заяві зазначено орган, в особі якого він звернувся до суду, який не має права на звернення до суду з таким позовом.

Окрім того, суд апеляційної інстанції звернув увагу, що керівник прокуратури, вказавши орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ГУ ДСНС у Харківській області), не зазначив конкретні причини, які перешкоджають зазначеному уповноваженому органу держави виконувати покладені на нього функції державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідно до вимог КЦЗ України і Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій. Також, у матеріалах даної справи відсутні належні та допустимі докази того, що у спірних правовідносинах органи Державної служби з надзвичайних ситуацій не мали об`єктивної можливості у встановленому законодавством порядку звернутися до суду з відповідним позовом про застосування заходів реагування для усунення виявлених порушень, а прокурор в межах своєї компетенції реагував щодо вказаного суб`єкта.

Отже, Другий апеляційний адміністративний суд дійшов висновку про необхідність залишення адміністративного позову прокурора (керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області) без розгляду, оскільки останній належним чином не обґрунтував підстави звернення до суду з позовом у даній справі.

Не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції, заступник керівника Харківської обласної прокуратури надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу, на обґрунтування якої зазначив, що воно прийнято із неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, унаслідок чого необґрунтовано, ігноруючи висновки Верховного Суду, обмежено право прокурора на реалізацію конституційних повноважень щодо захисту інтересів держави у сфері цивільного захисту населення.

На думку скаржника, суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 820/4717/16 та Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 826/12192/16, від 25 липня 2019 року у справі № 820/5164/15 та від 09 серпня 2019 року у справі № 520/2796/19, щодо застосування положень частини третьої статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697-VII) та частин четвертої і п`ятої статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) стосовно правомірності звернення прокурора до адміністративного суду в інтересах територіальних органів Державної служби України з надзвичайних ситуацій із позовними вимогами, спрямованими на усунення порушень законодавства у сфері обороноздатності держави, у тому числі на забезпечення захисту мирного населення при військовій агресії.

Скаржник вважає, що судом апеляційної інстанції не враховано при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин висновки щодо правомірності звернення прокурора до адміністративного суду в інтересах територіальних органів Держаної служби України з надзвичайних ситуацій до суб`єктів господарювання, на балансі яких перебувають захисні споруди, з позовними вимогами, що спрямовані насамперед на усунення порушень законодавства у сфері обороноздатності держави, у тому числі на забезпечення захисту мирного населення, особливо в питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей для забезпечення їх життя та здоров`я, у разі військової агресії. Крім того постанова суду апеляційної інстанції винесена при невірному застосуванні норм матеріального права, зокрема, статті 23 Закону № 1697-VII, статей 17-1, 68 КЦЗ України, статті 28 Закону України від 17 березня 2011 року № 3166-VI «Про центральні органи виконавчої влади», з порушенням норм процесуального права, зокрема, статей 9, 53, 54, 240, 242 КАС України, внаслідок чого протиправно залишено без розгляду позовну заяву прокурора.

На переконання скаржника, оскільки отримана прокурором під час листування інформація свідчила про наявність ознак порушення законодавства, відтак доведеними є підстави для звернення прокурора з цим позовом.

До того ж керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області зазначив, що Законом України від 06 жовтня 2022 року № 2655-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перших кроків дерегуляції бізнесу шляхом страхування цивільної відповідальності» (далі - Закон № 2655-ІХ) уточнено повноваження органів ДСНС на звернення до суду з позовами, чим фактично з 29 жовтня 2022 року усунуто спірність питання у подібних правовідносинах. На переконання скаржника, з урахуванням внесених змін, вбачається, що саме до компетенції ДСНС, як суб`єкта владних повноважень, віднесено відповідні завдання із захисту державних інтересів у вказаній сфері правовідносин, як наслідок, остання наділена повноваженнями на звернення до суду з позовом цієї категорії.

У зв`язку з викладеним скаржник просить скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 грудня 2024 року та залишити в силі рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2023 року.

На момент розгляду справи відзиву на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходило.

Відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення.

Основні мотиви, викладені в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду постановою від 20 березня 2025 року: касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури залишити без задоволення; постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 грудня 2024 року залишив без змін.

На обґрунтування прийнятого рішення Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду вказав, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій та її територіальні органи не наділені повноваження щодо звернення до адміністративного суду з позовними вимогами про зобов`язання щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту у якості позивача. З огляду на викладене, керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в позовній заяві визначив орган, в особі якого він звернувся до суду та захищає інтереси держави, який не має самостійного права на звернення із цим позовом, тобто не може набути статусу позивача.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду погодився з висновками суду апеляційної інстанції, що законодавством передбачено право Державної служби України з надзвичайних ситуацій, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування, а саме у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання, що свідчить про виключність судового способу захисту цих суспільних інтересів у випадку створення загрози життю та/або здоров`ю людей, тоді як в інших випадках передбачено застосування заходів адміністративного примусу. Отже, установивши відсутність у ГУ ДСНС у Харківській області права на звернення до суду із цим позовом, що тягне за собою відсутність цього ж права у керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про залишення позову без розгляду.

Підстави і мотиви для висловлення окремої

Відповідно до частини другої статі 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною третьою статті 23 Закон № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За змістом частини третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

На підставі частини четвертої указаної статті прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Як установили суди попередніх інстанцій, керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі ГУ ДСНС у Харківській області звернувся до суду з цим позовом, вважаючи, що відповідачем не вжито визначених законодавством заходів з метою приведення захисної споруди ПРУ № 76030, розташованої за адресою: Спортивна, 15, смт. Донець, Ізюмського району, Харківської області, до стану готовності.

Із цього приводу вважаю за необхідне зазначити наступне.

Відповідно статті 65 Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗ України, тут і далі - у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) щодо:

1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування;

2) суб`єктів господарювання;

3) аварійно-рятувальних служб.

У суб`єктів господарювання приватної форми власності органи державного нагляду у сфері цивільного захисту контролюють виконання заходів щодо захисту населення та працівників на випадок надзвичайної ситуації, а також вирішення питань техногенної та пожежної безпеки, що стосуються прав та інтересів інших юридичних осіб і громадян.

Згідно із частиною першою статті 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом частин другої та третьої статті 67 КЦЗ України в разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Суди попередніх інстанцій установили, що в травні 2021 року Балаклійським районним відділом ГУ ДСНС у Харківській області проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Підприємством вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Перевірка стосувалася стану ПРУ № 76030, яке знаходиться на балансі Підприємства. За результатами вказаного заходу 25 травня 2021 року складено Акт № 71 із зазначенням усіх виявлених порушень, примірник якого надано Підприємству. Встановлено, що фактично ПРУ № 76093 перебуває в неготовому для використання за призначенням стані.

З метою усунення недоліків, виявлених під час здійснення перевірки, Балаклійським районним відділом ГУ ДСНС у Харківській області складено припис від 25 травня 2021 року № 69 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної небезпеки.

Крім того, у жовтні 2021 року Ізюмським районним управлінням ГУ ДСНС у Харківській області також проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Підприємством вимог законодавства/сфері техногенної та пожежної безпеки. За результатами вказаного заходу складено Акт № 250 від 23 жовтня 2021 року та надано Підприємству припис від 23 жовтня 2021 року № 234 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної небезпеки. Відповідно до пункту 6 припису Підприємству повторно пропонується привести захисну споруду ПРУ № 76030 у відповідність Вимогам, що й пропонувалося з 25 травня 2021 року (попередній припис від 25 травня 2021 року № 69).

На підставі інформації, наданої Підприємством за вих. № 453 від 06 червня 2023 року, за невиконання вимог приписів про усунення порушень вимог техногенної чи пожежної безпеки від 23 жовтня 2021 року № 234 та від 25 травня 2021 року № 69, посадових осіб підприємства було притягнуто до адміністративної відповідальності.

Як убачається з Акта оцінки готовності захисної споруди цивільного захисту ПРУ № 7603, складеного 21 вересня 2022 року заступником селищного голови з питань діяльності виконавчих органів ради Шинкаренко Н. О., директором Підприємства Курочкою Ю. С., головним інженером Підприємства Грещенко В. В., захисна споруда - протирадіаційне укриття № 76093 оцінюється як не готове до використання за призначенням.

Окружною прокуратурою 13 березня 2023 року скеровано запит до Підприємства щодо стану усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до інформації, наданої Підприємством (листом від 23 березня 2023 року № 233), укриття, які перебувають на балансі Підприємства, не готові для використання за призначенням. Усунення зазначених порушень планувалося у 2022 році, однак не було здійснено вчасно у зв`язку з початком військової агресії російської федерації і запровадженням воєнного стану. На сьогоднішній день, у зв`язку з відсутністю фінансування з місцевого бюджету та відсутністю можливості фінансувати вказані заходи за власні кошти заходи, щодо приведення захисних споруд у належний стан не вживалися.

Таким чином, окружною прокуратурою встановлено, що відповідачем не було своєчасно вжито заходів щодо приведення захисної споруди цивільного захисту у придатний для використання стан.

За змістом листа ГУ ДСНС України у Харківській області від 19 червня 2023 року, Головне управління відповідний позов до адміністративного суду не подавало.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з реалізацією прокурором своїх процесуальних повноважень, визначених КАС України, щодо захисту інтересів держави. Ці повноваження спрямовані на забезпечення додержання законності у сфері обороноздатності держави, що має особливе значення в умовах збройного конфлікту, та стосуються усунення порушень законодавства у сфері цивільного захисту, які загрожують життю і здоров`ю мирного населення. Особливу увагу в цих обставинах прокурор приділяє питанням належного утримання, експлуатації та забезпечення функціонування колективних засобів захисту, таких як захисні споруди цивільного захисту, укриття та інші місця можливого перебування громадян під час збройної агресії.

З початком повномасштабної військової агресії Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року та введенням воєнного стану на всій території держави виникла нагальна потреба в забезпеченні ефективного функціонування захисних споруд цивільного захисту. Це зумовлено необхідністю гарантування основних конституційних прав людини, насамперед права на життя, здоров`я та безпеку, які мають пріоритетне значення в умовах війни. Тому прокурор, керуючись нормами чинного законодавства України, зокрема КАС України, вчиняє законні та необхідні дії, спрямовані на захист суспільних інтересів та інтересів держави у сфері цивільного захисту, що підтверджує юридичну обґрунтованість його процесуальних дій у контексті цього спору.

Важливим аспектом розглядуваних правовідносин є процесуальний статус прокурора відповідно до частини п`ятої статті 53 КАС України. Згідно з цією нормою, у разі відкриття адміністративного провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні державні функції у спірних правовідносинах, цей орган набуває статусу позивача у справі. Водночас, якщо відповідний державний орган не існує або якщо у такого органу відсутні повноваження на звернення до адміністративного суду, прокурор повинен вказати про це в позовній заяві, і тоді саме прокурор набуває процесуального статусу позивача у справі. Ця норма процесуального законодавства чітко розмежовує випадки, коли прокурор є представником інтересів держави, від ситуацій, коли прокурор виступає у процесі безпосередньо в ролі позивача.

У контексті розглядуваних спірних правовідносин встановлено, що ГУ ДСНС у Харківській області не має повноважень звертатися до суду з позовами у зазначеній категорії спорів. Відповідно до частини п`ятої статті 53 КАС України, у такому випадку прокурор набуває процесуального статусу позивача.

У зв`язку з цим, на мою думку, Верховний Суд допустив помилку у правозастосуванні, ухваливши передчасне рішення щодо залишення без змін постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 25 грудня 2024 року, якою адміністративний позов Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області залишено без розгляду, оскільки в даному випадку Верховний Суд не врахував належним чином особливості правового регулювання статусу прокурора у адміністративному судочинстві та вимоги законодавства, яке передбачає право та обов`язок прокурора здійснювати процесуальні повноваження в інтересах держави за відсутності відповідних повноважень органу державної влади.

На моє переконання, Суду необхідно було скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25 грудня 2024 року, а справу направити до цього ж суду для продовження розгляду справи по суті, оскільки залишилося невирішеним ключове питання - приведення у належний стан спірного приміщення, призначеного для використання як захисна споруда цивільного захисту. Невирішення цього питання створює серйозну загрозу життю і здоров`ю мирного населення в умовах триваючої військової агресії, що суперечить обов`язку держави забезпечувати безпеку та захист своїх громадян.

Ураховуючи викладене, вважаю, що у даній ситуації Верховному Суду слід було повною мірою врахувати норми КАС України та процесуальні права прокурора, забезпечивши вирішення спору шляхом скасування відповідного рішення суду апеляційної інстанції та направлення справи до Другого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду справи по суті для ефективного захисту інтересів держави та громадян в умовах воєнного стану. Це відповідало б не тільки принципам адміністративного судочинства, але й базовим конституційним гарантіям, що визначають обов`язок держави забезпечити безпечне життя своїх громадян у період військових дій.

Суддя Желєзний І. В.