Справа № 520/31837/24
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2025-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року м. ПолтаваСправа № 520/31837/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Удовіченка С.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без участі сторін справу за адміністративним позовом Харківського окружного адміністративного суду до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Харківський окружний адміністративний суд звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби , Державної аудиторської служби України в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024 в частині включення до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року перевірку фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024,

- визнати протиправною та скасувати вимогу від 13.11.2024 № 202008-14/4983-2024 "Про усунення виявлених порушень", складену на підставі висновків розділу 1.5 Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 від 10.10.2024 № 202008-38/08.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до підпункту 30 пункту 4 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого рішенням Ради суддів України № 12 від 22.10.2010, Державна судова адміністрація України відповідно до покладених на неї завдань, здійснює внутрішній контроль за використанням бюджетних коштів і матеріальних ресурсів у судах, територіальних управліннях, на підприємствах, що належать до сфери управління ДСА України, аналізує ефективність використання бюджетних коштів їх розпорядниками нижчого рівня та одержувачами на основі поданих ними звітів в установленому законодавством порядку. Таким чином, перевірка фінансово-господарської діяльності органів судової влади регіональними органами Державної фінансової інспекції не передбачена ні вищезазначеним законом, ні іншими нормативно-правовими актами. За змістом рішення Ради суддів України від 21.01.2011 №1 щодо недопущення чинення органами виконавчої влади дій, які можуть поставити під сумнів незалежність судів є протиправним здійснення перевірки судів органами виконавчої влади, оскільки такі органи є учасниками судових спорів, що в свою чергу може спричинити конфлікт інтересів і між судом як органом, який здійснює правосуддя, та органом, щодо якого здійснюється і перевірка. Також в рішенні Ради суддів України від 01.08.2024 № 24 щодо проведення в судах перевірок органами Державної аудиторської служби України, зазначено, що розглянувши наказ Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024, Рада суддів констатує, що рішенням РСУ від 09.06.2016 № 44 вже визначалося, що проведення відповідних ревізій/перевірок органами державної фінансової інспекції України загрожує незалежності судів та суддів. З часу ухвалення зазначеного рішення РСУ невідомо про випадки здійснення державного фінансового контролю, який забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю щодо судів. Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 804/902/16 за адміністративним позовом Дніпропетровського апеляційного господарського суду до Державної фінансової інспекції в Дніпропетровській області, в якій судами визнано протиправними дії ДФІ в Дніпропетровській області щодо проведення з 02.11.2015 до 14.12.2015 перевірки фінансово-господарської діяльності Дніпропетровського апеляційного господарського суду за період з 01.07.2012 до 31.10.2015, Верховний Суд дійшов висновків, що правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Конституції, Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ, Законом України "Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010 №2453-УІ, Положенням про Державну фінансову інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 23.04.2011 №499/2011, та Порядком проведення інспектування Державною фінансовою інспекцією, її територіальними органами, затвердженим постановою КМУ від 20.04.2006 № 550. Законом № 1402-VIII не врегульовано питання порядку виплати суддівської винагороди та доплат до неї судді, якого відсторонено від здійснення правосуддя, але не відсторонено від адміністративної посади в суді, отже, будучи відстороненою від здійснення правосуддя, але не відстороненою від адміністративної посади голови суду, ОСОБА_1 здійснювала управлінські функції голови суду, зокрема і ті, які визначені статтею 24 Закону № 1402-VIII, що надавало суду обов`язок нараховувати ці надбавки.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2024 адміністративну справу за позовом Харківського окружного адміністративного суду до Північно-Східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання протиправними та скасування наказу та вимоги - передано до Другого апеляційного адміністративного суду для визначення підсудності даної справи.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2024 адміністративну справу № 520/31837/24 за позовом Харківського окружного адміністративного суду до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України визнання протиправними та скасування наказу та вимоги передано за підсудністю до Полтавського окружного адміністративного суду.

Справа №520/31837/24 надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 10.12.2024, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями розподілена судді Удовіченку С.О.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі 520/31837/24 за позовом Харківського окружного адміністративного суду до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

09.01.2025 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив Північно-східного офісу Держаудитслужби на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позову заперечував, вказуючи на його безпідставність. Зазначив, що під час виходу 27.08.2024 на об`єкт контролю, керівництвом Харківського окружного адміністративного суду допущено до проведення ревізії та підписано направлення на проведення ревізії. Пояснював, що під час ревізії встановлено, що судді Панченко О.В., яка була тимчасово відсторонена від здійснення правосуддя, у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності в порушення частини восьмої статті 49 та в порушення частини десятої статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" зайво нараховано та виплачено доплата за науковий ступінь (15% посадового окладу), за період з 01.01.2022 по 21.03.2023 в сумі 113 654,72 грн та доплата за вислугу років (50% посадового окладу) за період з 17.02.2023 по 21.03.2023 в сумі 31 804,17 грн та, як наслідок, зайво перераховано ЄСВ в загальній сумі 32000,95 грн. Внаслідок допущеного порушення ХОАС завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 177459,84 грн (т.1 а.с. 145-149).

09.01.2025 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли заперечення Північно-східного офісу Держаудитслужби проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (т.1 а.с. 150).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 у задоволенні заперечень Північно-східного офісу Держаудитслужби про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження справи за позовом Харківського окружного адміністративного суду до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено.

14.02.2025 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив Державної аудиторської служби України на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказуючи на їх безпідставність та правомірність призначення та проведення перевірки. Зазначив, що посадові особи органу державного фінансового контролю станом на день звернення до суду із позовною заявою (19.11.2024) вже були допущені позивачем до проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду та відповідно наказ Держаудитслужби від 24.05.2024 № 108 в частині включення Харківського окружного адміністративного суду до Переліку підконтрольних установ, як акт індивідуальної дії, реалізовано його застосуванням (у період часу з 27.08.2024 по 07.10.2024), а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права позивача, відповідно такі вимоги не підлягають задоволенню. Невідповідність обраного позивачем способу захисту є підставою для прийняття судом рішення про відмову у позові (т.2 а.с. 1-21).

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (надалі також КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

Відповідно до Плану України на 2024 2027 роки, схваленого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18.03.2024 № 244-р, та положень Рамкової Угоди між Україною та Європейським Союзом щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування Союзу для України згідно з інструментом Ukraine Facility, яка була ратифікована Законом України від 06.06.2024 № 3786-IX, на Держаудитслужбу покладено повноваження з контролю за використанням коштів, які будуть надходити через механізм підтримки Ukraine Facility в рамках Компоненту 1, зокрема щодо реформи судової системи та забезпечення судової діяльності, яка спрямована в тому числі на наближення України до членства в ЄС.

Відповідно до пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43, Порядку планування заходів фінансового контролю органами державного фінансового контролю, затвердженого постановою КМУ від 08.08.2001 №955, наказом Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024 затверджено План проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року (т.2 а.с. 34-51).

Додатком 4 до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року йде Перелік підконтрольних установ (об`єктів контролю), на яких планується проведення інспектування за темою, визначеною у Плані проведення заходів державного фінансового контролю Держаудитслужби на III квартал 2024 року, згідно якого на апарат Північно-східного офісу Держаудитслужби покладено обов`язок з проведення заходів державного фінансового контролю, зокрема, в Харківському окружному адміністративному суді за період з 01.01.2022 по 31.07.2024.

У період з 27.08.2024 по 07.10.2024, відповідно до пункту 1.6.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року, ревізійною групою, яку очолював головний державний аудитор відділу контролю в галузі оборони, в правоохоронних органах та органах влади Північно-східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_2 , проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024.

За результатами проведеної ревізії Північно-східним офісом Держаудитслужби 10.10.2024 складено Акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 року № 202008-38/08 (т.1 а.с. 57-108).

За висновками розділу 1.5 "Штатна дисципліна. Видатки на заробітну плату працівників та суддівську винагороду, нарахування на оплату праці" Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 року № 202008-38/08: "протягом 2022-2023 років та січня-липня 2024 року без урахування частини десятої статті 135 Закону України № 1402 нараховано та виплачено доплату за вислугу років судді, ( ОСОБА_3 ) яка не здійснювала правосуддя, так як призначена на посаду строком на п`ять років і повноваження якої припинилися у зв`язку із закінченням цього строку на загальну суму 665 494,94 грн, а також здійснено нарахувань ЄСВ на суми доплат - 146 408,88 грн, чим завдано матеріальної шкоди ХОАС, яка заподіяна зайвими грошовими виплатами на загальну суму 811 903,84 гривень.

По судді (Ізовітовій- ОСОБА_4 ) Вищою кваліфікаційною комісією суддів України прийнято рішення про визнання її як такою, що не відповідає займаній посаді, та внести Вищій раді правосуддя подання про звільнення судді із займаної посади. Остаточного рішення Вищою радою правосуддя щодо відносно судді Ізовітової-Вакім станом на час ревізії не прийнято.

Наказом голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 , від 29.04.2024 № 04-07/21 скасовано надбавка за вислугу років судді ОСОБА_3 з 25.04.2024.

По судді ОСОБА_1 , яка була тимчасово відсторонення від здійснення правосуддя, у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності в порушення частини 8 статті 49 та в порушення частини 10 ст. 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зайво нараховано та виплачено доплата за науковий ступінь (15% посадового окладу), за період з 01.01.2022 по 21.03. 2023 в сумі 113 654,72 грн та доплата за вислугу років (50% посадового окладу) за період з 17.02.2023 по 21.03.2023 в сумі 31 804,17 грн та, як наслідок, зайво перераховано ЄСВ в загальній сумі 32 000,95 гривень.

Внаслідок допущеного порушення ХОАС завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 177 459,84 гривень".

13.11.2024 Північно-східним офісом Держаудитслужби складено вимогу №202008-14/4983-2024, зі змісту якої слідує, що в ході ревізії встановлено ряд порушень, що відображені в акті ревізії від 10.10.2024 №202008-38/08, який підписано посадовими особами ХОАС 15.10.2024 із запереченнями, наданими 21.10.2024, висновки на які надіслано 11.11.2024. Під час ревізії встановлено порушення законодавства, які наразі не усунуті:

"Судді ОСОБА_1 , яка була тимчасово відсторонена від здійснення правосуддя, у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності в порушення частини восьмої статті 49 та в порушення частини десятої статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" зайво нараховано та виплачено доплата за науковий ступінь (15% посадового окладу), за період з 01.01.2022 по 21.03.2023 в сумі 113654,72 грн та доплата за вислугу років (50% посадового окладу) за період з 17.02.2023 по 21.03.2023 в сумі 31804,17 грн та, як наслідок, зайво перераховано ЄСВ в загальній сумі 32000,95 грн.

Внаслідок допущеного порушення ХОАС завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 177459,84 грн.

На підставі пункту 1 частини першої статті 8, пункту 7 статті 10, частини другої статті 15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-XII, пункту 46, 49-50, 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою КМУ від 20.04.2006 №550, Північно-східний офіс Держаудитслужби вимагає: вжити заходів щодо усунення фінансових порушень, заподіяних внаслідок зайвого нарахування доплати за науковий ступінь та доплати за вислугу років в загальній сумі 145458,89 грн, та як наслідок, зайво перераховано ЄСВ в загальній сумі 32000,95 грн" (т.1 а.с. 109).

Не погоджуючись із наказом Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024 в частині включення до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року перевірку фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 та вимогою від 13.11.2024 № 202008-14/4983-2024 "Про усунення виявлених порушень", складену на підставі висновків розділу 1.5 Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 від 10.10.2024 № 202008-38/08, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов таких висновків.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Конституції України, Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII, Закон України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2016 року №43 "Про затвердження Положення про Державну аудиторську службу України".

Відповідно до статей 6, 126, 129 Конституції України державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Її органи реалізують свої повноваження у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України, що означає самостійне виконання кожним органом державної влади своїх функцій і повноважень.

Органи судової влади та професійні судді, як носії цієї влади, є незалежними. Конституцією України встановлюються гарантії такої незалежності, а особливий порядок фінансування судів і діяльності суддів є однією з конституційних гарантій їх незалежності, закріпленої у статті 126 Конституції України.

Суди не є підприємствами чи установами, які входять до сфери управління Державної судової адміністрації України, а є юридичними особами публічного права.

Приписами статті 1 Закону № 1402-VIII передбачено, що судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом.

Частиною третьою статті 17 Закону № 1402-VIII встановлено, що систему судоустрою складають: місцеві суди, апеляційні суди, Верховний Суд.

Єдність системи судоустрою забезпечується: фінансуванням судів виключно з Державного бюджету України.

Суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення (частина перша статті 18 вказаного закону)

Відповідно до статті 146 Закону № 1402-VIII держава забезпечує фінансування та належні умови для функціонування судів і діяльності суддів відповідно до Конституції України.

Видатки на утримання судів визначаються з урахуванням пропозицій Вищої ради правосуддя.

Статтею 148 цього ж Закону передбачено, що фінансування всіх судів в Україні здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.

Видатки загального фонду Державного бюджету України на утримання судів належать до захищених статей видатків Державного бюджету України.

Функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів здійснюють зокрема є Державна судова адміністрація України - щодо фінансового забезпечення діяльності всіх інших судів, діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони та Державної судової адміністрації України.

Контроль за додержанням вимог цього Закону щодо фінансування судів здійснюється у порядку, встановленому законом.

Конституційний Суд України в рішенні від 27.10.2020 № 13-р/2020 у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про запобігання корупції", Кримінального кодексу України виснував про те, що реалізація принципу незалежності судової гілки влади полягає насамперед у відособленості її від інших гілок державної влади, а це означає формування самостійної, автономної й самоуправлінської судової системи поза структурами законодавчої та виконавчої гілок влади.

За позицією Конституційного Суду України будь-які форми та методи контролю у виді перевірок, моніторингу тощо функціонування та діяльності судів повинні реалізовуватись лише органами судової влади та виключати створення таких органів у системі як виконавчої, так і законодавчої влади.

На законодавчому рівні повинні бути створені такі взаємовідносини, які виключали б невиправданий тиск, вплив чи контроль з боку виконавчої або законодавчої влади на судову владу та запобігали б виникненню нормативного регулювання, яке дасть змогу на законодавчому рівні контролювати органи судової влади, а також суддів при здійсненні ними функцій і повноважень, що призведе до втручання у діяльність судової влади та посягання на її незалежність, закріплену в Основному Законі України.

У підсумку Конституційний Суд України у рішенні від 27.10.2020 № 13-р/2020 наголосив на тому, що створюючи відповідні органи, запроваджуючи відповідальність (санкції), окремі види контролю, законодавець повинен виходити з принципів незалежності судової влади, невтручання у діяльність судів та суддів.

Повноваженнях Державної аудиторської служби України для здійснення державного фінансового нагляду з питань фінансово-господарської діяльності підконтрольних установ визначаються Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон № 2939-XII).

Статтею 2 Закону №2939-XII передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Зі змісту зазначеного положення Закону № 2939-ХІІ слідує, що в останньому закріплено вичерпний перелік підконтрольних контрольно-ревізійній службі установ. Серед вказаного переліку судові органи відсутні.

За приписами пункту 3 Положення про Державну аудиторську службу України від 13.02.2016 року №43 основними завданнями Держаудитслужби є: реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю; внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері державного фінансового контролю; здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів; надання в передбачених законом випадках адміністративних послуг.

У розумінні підпункту 2 пункту 4 цього ж Положення Держаудитслужба здійснює контроль у міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належать суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, установах, організаціях, які отримують кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів, фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують державне чи комунальне майно; суб`єктах господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим в кримінальному провадженні.

Законом України № 2939-ХІІ та вказаним Положенням визначений вичерпний перелік підконтрольних відповідачу установ, серед яких суди відсутні.

З вищенаведених норм можна зробити висновок, що чинне законодавство надає право Держаудитслужбі виконувати свої повноваження відносно органів виконавчої влади, яка є окремою гілкою влади згідно із Конституцією України.

Стосовно діяльності судової гілки влади в Україні діє спеціальне законодавство.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 у справі № 911/782/21 зазначив, що за наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм необхідно керуватися принципом lex spicialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального та спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом lex specialis derogate generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальними.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 18.06.2020 № 5-р(II)/2020 принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori);«закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali);«закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali).Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

Рішенням Ради суддів України від 09.06.2016 № 44, які є рішеннями органів судової влади і обов`язковими для неї, вже визначалося, що проведення відповідних ревізій/перевірок органами державної фінансової інспекції України загрожує незалежності судів та суддів.

Повноваженнями щодо здійснення контролю за використанням бюджетних коштів і матеріальних ресурсів у судах, ефективністю використання бюджетних коштів їх розпорядниками нижчого рівня та одержувачами наділена Державна судова адміністрація України.

Перевірка фінансово-господарської діяльності органів судової влади регіональними органами Держаудитслужби не передбачена ні вищезазначеним законом, ні іншими нормативно-правовими актами. Згідно з діючим законодавством, перевірки фінансово-господарської діяльності в судах здійснюються ДСАУ, через яку фінансуються органи судової влади, а також органами Рахункової палати.

Слід звернути увагу, що контроль за надходженням коштів до Державного бюджету України та їх використанням здійснює Рахункова палата.

Організація, повноваження та порядок діяльності Рахункової палати регламентовані Законом України "Про рахункову палату" від 02.07.2015 рок № 576 (надалі Закон №576).

За приписами пункту 1 частини першої 7 Закону №576-VIII Рахункова палата здійснює фінансовий аудит, аудит ефективності та аудит відповідності, зокрема, щодо проведення витрат державного бюджету, включаючи використання бюджетних коштів на забезпечення діяльності Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України, Конституційного Суду України, Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Вищої ради правосуддя, Офісу Генерального прокурора та інших органів, безпосередньо визначених Конституцією України; використання коштів державного бюджету, наданих місцевим бюджетам та фондам загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування; здійснення таємних видатків державного бюджету/

З аналізу наведеної норму слідує, що виключно Законом №576-VIII передбачений механізм здійснення контрольних функцій використання коштів Державного бюджету щодо установ та органів системи правосудця. Як наслідок, інструментом такого механізму є виключно Рахункова палата.

Статтею 130 Конституції визначено, що держава забезпечує фінансування та належні умови для функціонування судів і діяльності суддів. У державному бюджеті окремо визначаються видатки на утримання судів з урахуванням пропозицій ВРП.

За змістом статей 113, 115, 116 Конституції, закону "Про Кабінет Міністрів України" Кабінет Міністрів є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Жодною нормою Конституції чи нормою закону "Про Кабінет Міністрів України" Кабінет Міністрів та органи виконавчої влади (в тому числі і Держаудитслужбу) не наділено повноваженнями здійснення будь-якого контролю за діяльністю органів судової влади.

Пунктом 1 частини першої статті 20 закону "Про Кабінет Міністрів України" на останній покладено виключно обов`язок забезпечити фінансування видатків на утримання судів у межах, визначених законом про державний бюджет, та створити належні умови для функціонування судів та діяльності суддів.

До контрольних функцій Кабінету Міністрів України віднесено питання здійснення контролю за додержанням законодавства органами виконавчої влади, їх посадовими особами, а також органами місцевого самоврядування з питань виконання ними делегованих повноважень органів виконавчої влади та забезпечення координації і контролю за діяльністю органів виконавчої влади щодо запобігання і протидії корупції.

Якщо Кабінет Міністрів України не наділений жодними контрольними функціями щодо судової влади, то і Держаудитслужба, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів через міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю тим більше не може перебирати на себе такі функції.

Статтею 98 Конституції України визначено, що контроль від імені Верховної Ради за надходженням коштів до державного бюджету та їх використанням здійснює Рахункова палата.

Таким чином, суди як суб`єкти публічного права не підпадають під суб`єктний склад Закону №2939-XII, що свідчить про відсутність правових підстав для здійснення ревізій фінансово-господарської діяльності в судах України органами контрольно-ревізійної служби України.

Відтак незрозумілим є те, на якій правовій підставі до переліку суб`єктів, щодо яких передбачено проведення ревізії за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 окремих питань фінансово-господарської діяльності, включено зокрема Харківський окружний адміністративний суд, який утримується за коштом бюджетної програми KПKBK 0501020.

Вищенаведене, на переконання суду, свідчить про відсутність у відповідача як центрального органу влади діяльності повноважень на проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача як органу державної влади, оскільки діяльність останнього урегульована спеціальним законом.

Отже, вчинивши дії щодо включення Харківського окружного адміністративного суду до Переліку підконтрольних установ (об`єкта контролю), на яких планується проведення інспектувань за темою, визначеною у Плані, затвердженому Наказом Державної аудиторської служби України від 24.05.2024 № 108, відповідач фактично порушив принцип незалежності судової гілки влади взагалі та позивача зокрема від виконавчої гілки влади.

Відповідачами не надано суду доказів, що Рахункова палата не виконала за спірний період своїх функцій щодо проведення ревізії позивача, який утримується за коштом бюджетної програми KПKBK 0501020.

В такому випадку фактично предметом фінансового контролю обох суб`єктів державного фінансового контролю (Рахункової палати та Держаудитслужби) буде однаковий період реалізації бюджетної програми KПKBK 0501020 відносно позивача, що, по суті, є дублюванням функцій, яка призведе до зайвих бюджетних витрат як на проведення самої перевірки, так і до нераціонального використання робочого часу працівників ДАСУ i працівників апарату судів, що в свою чергу ускладнить організацію роботи судів зі здійснення правосуддя у військовий час.

В свою чергу у частині першій статті 148 Закону України № 1402-VIII встановлено, що Державна судова адміністрація України є органом у системі судової влади, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади у межах повноважень, установлених законом.

Харківський окружний адміністративний суд є місцевим адміністративним судом, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, тобто є бюджетною установою, фінансове забезпечення, якої організовує Державна судова адміністрація України.

Відтак повноваженнями щодо здійснення контролю за використанням бюджетних коштів і матеріальних ресурсів у судах, ефективністю використання бюджетних коштів їх розпорядниками нижчого рівня та одержувачами наділена Державна судова адміністрація України.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що перевірка фінансово-господарської діяльності органів судової влади регіональними органами Державної фінансової інспекції не передбачена ні вищезазначеним законом, ні іншими нормативно-правовими актами. Згідно з діючим законодавством, перевірки фінансово-господарської діяльності в окружних адміністративних судах здійснюються Державною судовою адміністрацією України, через яку фінансуються органи судової влади, а також органами Рахункової палати України.

Таким чином, суд зробив висновок про відсутності повноважень Державної аудиторської служби України та її територіальних органів на здійснення контрольних функцій відносно Харківського окружного адміністративного суду, а саме: останній не є підконтрольним об`єктом органів державної контрольно-ревізійної служби України.

Не знайшли свого підтвердження і доводи відповідачів про те, що оскаржуваний наказ вичерпав свою дію фактом свого виконання, оскільки в ході розгляду справи суд дійшов висновків, що перевірка фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду регіональними органами Державної фінансової інспекції не передбачена чинним законодавством України

З урахуванням вищенаведеного суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати наказ Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024 в частині включення до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року перевірку фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024.

Враховуючи, що в ході розгляду справи суд дійшов висновків про відсутність повноважень Державної аудиторської служби України та її територіальних органів на здійснення контрольних функцій відносно Харківського окружного адміністративного суду, так як останній не є підконтрольним об`єктом органів державної контрольно-ревізійної служби України, суд вважає за необхідне визнати протиправною та скасувати вимогу від 13.11.2024 № 202008-14/4983-2024 "Про усунення виявлених порушень", складену на підставі висновків розділу 1.5 Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 від 10.10.2024 № 202008-38/08.

Відповідно до частини першої 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Зважаючи на встановлені в ході розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Харківського окружного адміністративного суду (, майдан Свободи, 6, м.Харків) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м.Харків), Державної аудиторської служби України (, вул. Петра Сагайдачного, 4, м. Київ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної аудиторської служби України № 108 від 24.05.2024 в частині включення до Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на III квартал 2024 року перевірку фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 13.11.2024 № 202008-14/4983-2024 "Про усунення виявлених порушень", складену на підставі висновків розділу 1.5 Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Харківського окружного адміністративного суду за період з 01.01.2022 по 31.07.2024 від 10.10.2024 № 202008-38/08.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Харківського окружного адміністративного суду витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Харківського окружного адміністративного суду витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.О. Удовіченко