Справа № 440/7488/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 р.Справа № 440/7488/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Бегунца А.О. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.10.2024, (головуючий суддя І інстанції: О.О. Кукоба, повний текст складено 28.10.24 року) по справі № 440/7488/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДПС у Полтавській області "Про накладення дисциплінарного стягнення на Наконечну Марину" від 23.05.2024 №17-дс.

В обґрунтування позову зазначила, що підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності слугували висновки дисциплінарної комісії ГУ ДПС у Полтавській області про порушення нею правил етики державного службовця та невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків через використання наданого їй доступу до ІКС «Податковий блок» стосовно її чоловіка ФОП ОСОБА_2 , що не входить до її посадових обов`язків.

Водночас, в ході службового розслідування дисциплінарна комісія не встановила факт нанесення вищевказаними діями будь-якої шкоди, коригування внаслідок таких дій показників податкової звітності, внесення змін до ІКП платника, передачу отриманої інформації стороннім особам тощо.

На думку позивача, дисциплінарна комісія не довела належними та допустимими доказами як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони дисциплінарного проступку в її діях, а також ступінь вини і шкідливі наслідки, помилково кваліфікувала її дії, як правопорушення пов`язане з корупцією, оскільки воно не відповідає тим вимогам, які законодавець ставить до порядку притягнення до адміністративної відповідальності.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.10.2024 позов задоволено.

ГУ ДПС у Полтавській області (далі - відповідач), не погодившись із судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, просило його скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що посадовою інструкцією заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень ОСОБА_3 передбачено, що позивач, зокрема, організовує роботу та контроль за повнотою нарахування та своєчасністю сплати рентної плати, екологічного податку, місцевих податків та зборів саме з юридичних осіб.

Водночас, перегляд інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно ФОП ОСОБА_2 не входить до службових повноважень ОСОБА_1 , що свідчить про використання нею свого службового становища у власних цілях поза межами посадових обов`язків та є порушенням, зокрема, Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52.

Зауважує, що для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не мають значення реальні наслідки дисциплінарного проступку, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 20.05.2020 у справі № 754/4355/17. Таким чином, висновки суду першої інстанції про не заподіяння шкоди позивачем за наслідками вчинених дій не є підставою для звільнення її від дисциплінарної відповідальності.

Позивач подала відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ОСОБА_1 з 20.03.2009 проходить державну службу на різних посадах в органах Державної податкової служби України та з 11.08.2022 обіймає посаду заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області, що підтверджується відомостями з трудової книжки (т. 1 а.с. 14-16).

27.02.2024 ДПС України листом повідомила Відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Полтавській області про виявлення непоодиноких фактів вчинення дій в ІКС ДПС посадовими особами ГУ ДПС у Полтавській області стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом України від 14.10.2014 № 1700-VІІ «Про запобігання корупції». У зв`язку з цим просила до 15.03.2024 провести перевірку за цими фактами та вжити заходи відповідно до вимог чинного законодавства України, про що повідомити Департамент з питань запобігання та виявлення корупції (т. 1 а.с. 196-197).

05.03.2024 начальник відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Полтавській області надіслав, в тому числі, позивачу службову записку, в якій повідомив про встановлення фактів перегляду нею інформації в підсистемі "Обліку платежів" режим "Облік платежів. Перегляд та друк ІКП" стосовно свого чоловіка ОСОБА_2 , який зареєстрований як фізична особа - підприємець та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Полтавській області. На підставі цього, просив позивача надати пояснення щодо викладених обставин, зазначити про службову необхідність з юридичним обґрунтуванням, яка виникла у ОСОБА_1 для вчинення вказаних дій та повідомити чи надавала вона інформацію, отриману за результатами перегляду ІКС "Податковий блок" іншим особам, в тому числі ОСОБА_4 (т. 1 а.с. 200-202).

07.03.2024 ОСОБА_1 надала пояснення стосовно обставин, викладених у службовій записці (т. 1 а.с. 203-204)

25.03.2024 начальник відділу з питань запобігання та виявлення корупції подав в.о. начальника ГУ ДПС у Полтавській області доповідну записку, в якій повідомив про можливе вчинення заступником начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та просив розглянути питання щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно неї у зв`язку з неналежним виконанням вимог пунктів 2, 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», пунктів 1, 4 розділу IV «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158, пунктів 3.1, 3.5 розділу 3 «Загальні обов`язки Працівників», пунктів 5.1, 5.4 розділу 5 «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (т. 1 а.с. 185-188).

Наказом ГУ ДПС у Полтавській області від 04.04.2024 № 20-дп "Про порушення дисциплінарного провадження" порушено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 з метою перевірки інформації, викладеної в доповідній записці (т. 1 а.с. 173).

Під час дисциплінарного провадження відповідачем опитано позивача, досліджено Положення про відділ адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області, затверджений в.о. начальника ГУ ДПС 18.01.2024, посадову інструкцію заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС 04.08.2022, службові записки від 20.09.2023, від 11.10.2023, журнали реєстрації подій в ІКС «Податковий блок», службову характеристику позивача, за наслідком якого складено подання з розгляду дисциплінарної справи від 07.05.2024 (т. 1 а.с. 10-21).

Висновком у поданні встановлено наявність вини у допущенні ОСОБА_5 порушень ч. 1 ст. 38 Закону № 1700, пунктів 1, 4 розділу ІV "Використання службового становища, ресурсів та інформації" Загальних правил етичної поведінки, пунктів 3.1, 3.5. розділу 3 "Загальні обов`язки працівників", пунктів 5.1, 5.4 розділу 5 "Використання службового становища, ресурсів та інформації" ПЕП, а саме - в робочий час ОСОБА_1 здійснювала перегляд інформації в підсистемі "Облік платежів" режим "Облік платежів. Перегляд та друк ІКП" в ІКС "Податковий блок" стосовно свого чоловіка ФОП ОСОБА_2 , що за межами посадових обов`язків, тобто вчинила дисциплінарний проступок, передбачений пунктами 2 та 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу». У зв`язку з цим запропоновано накласти на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом ГУ ДПС у Полтавській області від 23.05.2024 № 17-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_6 » накладено на заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» (т. 2 а.с. 30-39).

На підставі наказу від 23.05.2024, до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення внесені відомості про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного корупційного проступку, передбаченого ч. 1 ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції», що підтверджується інформаційною довідкою з Реєстру (т. 1 а.с. 38).

Не погодившись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернулась за захистом своїх прав до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з недоведеності відповідачем наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, зокрема: протиправних дій (бездіяльності) у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків та порушенням правил етичної поведінки, а також її вини, як наслідок, дійшов висновку про протиправність спірного наказу та наявність підстав для його скасування.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України від 10.12.2015 №889-VIII "Про державну службу" (далі - Закон №889-VIII).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Відповідно до ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Частинами 1, 2 ст. 65 Закону №889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є, зокрема: 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 66 Закону №889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Згідно з ч. 7 ст. 66 Закону №889-VIII за кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

За правилами частин 1, 2 ст. 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

З аналізу наведених правових норм висновується, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у порушенні правил етичної поведінки державних службовців, невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам ч. 2 ст. 73 Закону № 889-VIII і бути належним чином обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 65-1 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII "Про запобігання корупції" (далі - Закон № 1700-VII) за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення ч. 1 ст. 38 Закону № 1700-VII, пунктів 1, 4 розділу ІV "Використання службового становища, ресурсів та інформації" Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158 (далі Загальні правила етичної поведінки), пунктів 3.1, 3.5 розділу 3 «Загальні обов`язки Працівників», пунктів 5.1, 5.4 розділу 5 «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (далі Правила № 52).

За змістом абз. 4 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VII близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також, зокрема чоловік.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 38 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Робочий час державного службовця та посадової особи місцевого самоврядування, зокрема у разі виконання завдань за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу чи дистанційної роботи, має використовуватись для виконання своїх посадових обов`язків.

Згідно з пунктами 3.1, 3.5 розділу 3 Правил № 52 працівники під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних етичних норм поведінки та цих Правил, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування, з повагою ставитися до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб. Для забезпечення повної впевненості громадян України у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний знати та дотримуватися вимог Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», цих Правил та розпорядчих документів ДПС з питань запобігання корупції.

Працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю.

Пунктами 5.1, 5.4 розділу 5 Правил № 52 передбачено, що працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Робочий час Працівників, зокрема у разі виконання завдань за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу чи дистанційної роботи, має використовуватися для виконання своїх посадових обов`язків.

Так, в ході дисциплінарного провадження відповідачем встановлено, що ОСОБА_1 27.10.2023 в період з 10 год. 24 хв. по 10 год. 25 хв. здійснила дії в ІКС "Податковий блок" шляхом 9 фактів перегляду інформації щодо ФОП ОСОБА_2 в підсистемі "Обліку платежів" режим "Облік платежів. Перегляд та друк ІКП".

10.10.2024 в період з 14 год. 55 хв. по 14 год. 57 хв. позивач здійснила дії в ІКС «Податковий блок» шляхом 12 фактів перегляду інформації відносно ФОП ОСОБА_2 в підсистемі "Обліку платежів" режим "Облік платежів. Перегляд та друк ІКП".

В свою чергу, ФОП ОСОБА_2 є чоловіком ОСОБА_1 .

Отже, за висновками дисциплінарної комісії, перегляд ОСОБА_1 інформації в підсистемі "Облік платежів" режим "Облік платежів. Перегляд та друк ІКП" в ІКС "Податковий блок" стосовно свого чоловіка ФОП ОСОБА_2 є діяннями, вчиненими поза межами її посадових обов`язків, що свідчить про порушення нею правил етичної поведінки державного службовця, а також невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів державних органів, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень.

Як зазначає апелянт, позивач наділена повноваженнями щодо організації роботи та контролю за повнотою нарахування та своєчасністю сплати рентної плати, екологічного податку, місцевих податків та зборів з юридичних осіб, отже використання ІКС «Податковий блок» щодо фізичних осіб-підприємців є виходом за межі її повноважень.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п. 2.1 розділу 2 «Основні завдання і функції» Положення про відділ адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб та розгляду звернень управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області, затвердженого в. о. начальника ГУ ДПС від 18.01.2024 визначено, що основними завданнями відділу є, зокрема, контроль за своєчасністю подання платниками податків передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податків, зборів, платежів з рентної плати, екологічного податку та місцевих податків і зборів з юридичних осіб.

Посадовою інструкцією заступника начальника відділу адміністрування рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних та розгляду звернень Управління ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС 04.08.2022 передбачені основні посадові обов`язки позивача, серед яких організація роботи та контроль за повнотою нарахування своєчасністю сплати рентної плати, екологічного податку, місцевих податків і зборів з юридичних осіб. Координація бюджетного процесу за доходами.

З аналізу вищенаведених положень вбачається, що перегляд інформації в ІКП «Податковий блок» по платникам податків фізичним особам-підприємцям не входить до посадових обов`язків позивача.

Як наслідок, перегляд позивачем інформації в ІКС «Податковий блок» щодо ФОП ОСОБА_2 можна вважати дисциплінарним проступком, що виразився у порушенні правил етичної поведінки державного службовця.

Разом з тим, позивач як в ході дисциплінарного провадження так і в суді повідомила, що перегляд інформації в підсистемі "Облік платежів" був здійснений нею з метою встановлення наявності чи відсутності заборгованості ФОП ОСОБА_2 перед бюджетом та для уточнення даних щодо отриманих доходів від підприємницької діяльності чоловіка для подання щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави за 2022 рік.

В свою чергу, ГУ ДПС у Полтавській області не встановило фактів передачі ОСОБА_1 отриманої інформації третім особам, зокрема чоловіку - ФОП ОСОБА_2 .

Крім того, як вірно врахував суд першої інстанції, інформація про платника податків, що міститься в інформаційній системі контролюючого органу, не відноситься до конфіденційної інформації та є доступною такому платнику у його електронному кабінеті.

Отже, отримана позивачем інформація в ІКС «Податковий блок» не є конфіденційною та ФОП ОСОБА_2 має можливість ознайомитись з такою інформацією в електронному кабінеті платника податків.

Також, у ході дисциплінарного провадження відповідачем не встановлено фактів неправомірного втручання позивача в ІКС "Податковий блок" (зокрема, шляхом внесення коригувань, недостовірної інформації тощо).

В свою чергу, з аналізу норм Закону № 889-VIII вбачається, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.03.2021 у справі № 140/2819/19

Колегія судів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо помилкової кваліфікації дій ОСОБА_1 як невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків, оскільки за висновком дисциплінарної комісії вчинені нею дії взагалі не входять до кола посадових обов`язків.

Водночас, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, що є більш суворим видом стягнення ніж зауваження або догана.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів поділяє висновок суду першої інстанції, що за таких обставин застосування до позивача більш суворого виду дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність не відповідає закону щонайменше з погляду доведеності факту передачі ОСОБА_1 отриманої інформації третім особам чи внесення нею змін до картки платника податків ФОП ОСОБА_2 та пропорційності застосованого дисциплінарного стягнення із вчиненим проступком.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.

Колегія суддів із цього приводу зауважує, що судовий контроль при оцінці актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень є обмеженим. За загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки суб`єкта владних повноважень щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

У розглядуваному випадку суд першої інстанції вірно установив, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача суворого виду дисциплінарного стягнення попередження про неповну службову відповідність, не підтверджені доказами, які б беззаперечно вказували на те, що перегляд нею інформації в ІКС «Податковий блок» щодо свого чоловіка призвів до тяжких наслідків та не відповідають вимогам обґрунтованості, оскільки не містять усіх відомостей, які повинні враховуватися при прийнятті такого рішення.

Крім того, судом встановлено, що відповідач включив відомості про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, вважаючи, що вчинений позивачем дисциплінарний проступок пов`язаний з корупцією.

З цього приводу суд першої інстанції правильно зауважив, що діяльність суб`єктів, на яких поширюється вимоги законодавства про запобігання корупції, потрібно диференціювати на два види дисциплінарної відповідальності: дисциплінарна відповідальність загальна (за порушення службової дисципліни) і дисциплінарна відповідальність спеціальна - як правопорушення, пов`язане з корупцією (той випадок коли за порушення вимог антикорупційного законодавства особа притягується до дисциплінарної відповідальності в порядку, визначеному статтею 65-1 Закону №1700-VII.

У випадку спеціальної дисциплінарної відповідальності (правопорушення пов`язане з корупцією) таке притягнення до дисциплінарної відповідальності має ряд негативних наслідків для особи, зокрема відомості про особу вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення і це впливає на подальше проходження нею служби (переміщення, призначення на певні посади, звільнення зі служби тощо).

У свою чергу, загальна дисциплінарна відповідальність не має таких наслідків (певних обтяжень чи обмежень), а тому коли кваліфікується діяння особи його необхідно розмежовувати: чи це діяння є звичайним дисциплінарним проступком, чи це діяння є дисциплінарним проступком, яке порушує вимоги антикорупційного законодавства і тому воно вважається правопорушенням пов`язаним з корупцією.

Враховуючи, що відповідачем не доведено внесення позивачем змін в ІКС «Податковий блок» до картки платника податків ФОП ОСОБА_2 чи розголошення отриманої інформації третім особам, колегія суддів вважає, що відповідач помилково кваліфікував її дії як правопорушення пов`язане з корупцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності спірного наказу, оскільки останній є таким, що не ґрунтується на вимогах законодавства, прийнятий без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, як наслідок, наявності підстав для його скасування.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.10.2024 по справі № 440/7488/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді А.О. Бегунц О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 21.03.2025 року