Справа № 320/9173/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року справа №320/9173/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Баланс Агро Центр» до Головного управління ДПС у місті Києві та ДПС України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Баланс Агро Центр» (далі по тексту також позивач, ТОВ «Баланс Агро Центр») з позовом до Головного управління ДПС у місті Києві (далі по тексту також відповідач 1, ГУ ДПС у м. Києві), в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м. Києві (Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі Головного управління ДПС у м. Києві) щодо неприйняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 92 від 14.09.2020 до податкової накладної № 75 від 11.09.2020, поданого ТОВ «Баланс Агро Центр» (код юридичної особи 37770322);

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві (Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі Головного управління ДПС у м. Києві) прийняти рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 92 від 14.09.2020 до податкової накладної № 75 від 11.09.2020, поданого ТОВ «Баланс Агро Центр» (код юридичної особи 37770322).

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що ним, як постачальником товару, було сформовано розрахунок коригування від 14.09.2020 №92 до податкової накладної від 11.09.2020 №75, у зв`язку з поверненням покупцем (ТОВ «Нейрон») попередньої оплати за товар. Вказаний розрахунок коригування було подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, проте 23.09.2020 реєстрація означеного розрахунку коригування була зупинена. Рішенням Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.09.2020 №1976043/37770322 позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 14.09.2020 №92 до податкової накладної від 11.09.2020 №75. Однак, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі №640/26717/20 визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 29.09.2020 №1976043/37770322 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників від 14.09.2020 №92 до податкової накладної №75 від 11.09.2020. У зв`язку з набранням законної сили цим рішенням позивач звертався до ГУ ДПС у м. Києві, до ДПС України з листами щодо реєстрації спірного розрахунку коригування, на які ДПС України повідомлено про відсутність до нього жодних вимог зобов`язального характеру, а ГУ ДПС у м. Києві повідомило, що ведення ЄРПН забезпечується органом ДПС центрального рівня.

Позивач наголошує на тому, що станом на дату звернення до суду з цим позовом відсутні жодні рішення щодо реєстрації чи відмови у реєстрації спірного розрахунку коригування, реєстрація якого після скасування рішенням суду рішення Комісії про відмову у реєстрації ПН/РК є зупиненою.

На думку позивача, наявні усі нормативно встановлені підстави для прийняття рішення контролюючим органом про реєстрацію/відмову у реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН, а також для проведення реєстрації означеного розрахунку коригування.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.05.2023 (суддя Шевченко А.В.) відкрито провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з розпорядження керівника апарату суду від 27.02.2024 №90-р/ка у зв`язку із перебуванням судді Шевченко А.В. у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи.

За результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративна справа була передана 27.02.2024 для розгляду судді Дудіну С.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 адміністративну справу прийнято до провадження для її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що прийняте ним рішення від 29.09.2020 №1976043/37770322 про відмову у реєстрації розрахунку коригування №92 від 14.09.2020 до податкової накладної №75 від 11.09.2020 визнано протиправним та скасовано судовим рішенням у справі №640/26717/20. Відповідач наголошує на відсутності передбаченого Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, механізму повторного перегляду за наслідками скасування рішення Комісії в судовому порядку, а судом не було зобов`язано Комісію регіонального рівня повторно переглянути рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 29.09.2020 №1976043/37770322. Враховуючи означені обставини, відповідач зазначає про неможливість повторного розгляду ним питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації спірного розрахунку коригування в ЄРПН.

Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Крім того, відповідачем подано до суду клопотання про закриття провадження у справі на підставі частини сьомої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України, мотивоване тим, що судовим рішенням у справі №640/26717/20 визнано протиправним та скасовано рішення від 29.09.2020 №1976043/37770322 про відмову у реєстрації розрахунку коригування №92 від 14.09.2020 до податкової накладної №75 від 11.09.2020 із зазначенням про відсутність механізму повторного перегляду за наслідками скасування рішення Комісії в судовому порядку, а судом не зобов`язано Комісію регіонального рівня повторно переглянути рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві про відмову в реєстрації розрахунку коригування у справі №640/26717/20.

Проте, суд не вбачає підстав для задоволення означеного клопотання з огляду на таке.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі щодо оскарження індивідуальних актів та дій суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані акти та дії суб`єкта владних повноважень було змінено або скасовано рішенням суду, яке набрало законної сили.

Предметом спору у межах цієї справи є бездіяльність ГУ ДПС у м. Києві (Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі Головного управління ДПС у м. Києві) щодо неприйняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 92 від 14.09.2020 до податкової накладної № 75 від 11.09.2020, поданого позивачем, та зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві прийняти рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 92 від 14.09.2020 до податкової накладної № 75 від 11.09.2020.

В межах адміністративної справи №640/26717/20 предметом спору були рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1976043/37770322 від 14.09.2020 та зобов`язання ДПІ у Святошинському районі ГУ ДПС у м. Києві зареєструвати в ЄРПН розрахунок коригування №92 від 14.09.2020 до податкової накладної №75 від 11.09.2020 датою його фактичного подання.

Враховуючи відмінність предмету позову в межах цієї справи, від предмету позову в адміністративній справі №640/26717/20, у суду відсутні підстави для закриття провадження у справі на підставі пункту 8 частини першої статті 238 КАС України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2025 залучено в якості співвідповідача ДПС України (далі по тексту також відповідач 2).

Відповідач 2 проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, зазначаючи, зокрема, про дискреційний характер повноважень ДПС України в частині реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН та недопустимість втручання у них.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

ТОВ «Баланс Агро Центр» (ідентифікаційний код 37770322, місцезнаходження: 03148, м. Київ, вул. Сім`ї Стешенків, 1, оф. 5) зареєстроване як юридична особа 25.07.2011 з основним видом діяльності за КВЕД 20.15 Виробництво добрив і азотних сполук.

Судом встановлено, що на підставі договору від 11.06.2019 №190 позивачем було виставлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Нейрон» рахунок від 11.09.2020 №1546 на оплату вартості товару добрива гранульованого азотно-фосфорного, на суму 7 020 000,00 грн.

Вказаний рахунок був оплачений Товариством з обмеженою відповідальністю «Нейрон» платіжними дорученнями від 11.09.2020 №1149 та №1150, після чого позивачем за фактом настання «першої події» (отримання коштів) було складено та подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 11.09.2020 №75 на суму 7 020 000,00 грн, у тому числі ПДВ 1 170 000,00 грн.

Означена податкова накладна була прийнята та зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить квитанція від 16.09.2020.

Листом від 11.09.2020 №128 ТОВ «Нейрон» звернулося до позивача з проханням повернути сплачені за рахунком від 11.09.2020 №1546 кошти у сумі 7 020 000,00 грн. у зв`язку з втратою зацікавленості у купівлі добрив.

На підставі цього листа платіжним дорученням від 14.09.2020 №77 позивач повернув ТОВ «Нейрон» кошти у сумі 7 020 000,00 грн., внаслідок чого складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 14.09.2020 №92 до податкової накладної від 11.09.2020 №75, який подано на реєстрацію в ЄРПН 23.09.2020.

За результатом обробки вказаного розрахунку коригування, його реєстрація була зупинена, про що позивачеві була направлена квитанція від 23.09.2020.

Рішенням Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.09.2020 №1976043/37770322 позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 14.09.2020 №92 до податкової накладної від 11.09.2020 №75.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі №640/26717/20 адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 29.09.2020 №1976043/37770322 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників від 14.09.2020 №92 до податкової накладної №75 від 11.09.2020.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.09.2022 в задоволенні клопотань ГУ ДПС у м. Києві про відстрочення сплати або звільнення від судового збору та про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовлено.

Апеляційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі за позовом ТОВ «Баланс Агро Центр» до ГУ ДПС у м. Києві, ДПІ у Святошинському районі ГУ ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - повернуто особі, яка її подала.

Відповідно до інформації з Єдиного реєстру судових рішень рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі №640/26717/20 набрало законної сили 06.09.2022.

Листами-вимогами від 17.11.2022 про виконання рішення суду позивач звертався до ДПІ у м. Києві та ДПС України з вимогами виконати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі №640/26717/20 та зареєструвати розрахунок коригування від 14.09.2020 №92.

Листом ДПС України від 02.12.2022 №15951/6/99-00-05-03-03-06 повідомлено, що ТОВ «Баланс Агро Центр» не висував позовних вимог до ДПС України у справі №640/26717/20, жодні дії ДПС України не визнані протиправними та не зобов`язано ДПС України до вчинення будь-яких дій.

Листом ГУ ДПС у м. Києві від 21.12.2022 №72774/6/26-15-18-04-06 позивача повідомлено, що ведення ЄРПН забезпечується органом ДПС центрального рівня.

Листом ДПС України від 06.02.2023 №2921/76/99-00-18-02-02-06 за результатами розгляду адвокатського запиту представника позивача щодо реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН повідомлено, що за даними Реєстру, рішення Комісії від 29.09.2020 №1976043/37770322 про відмову у реєстрації розрахунку коригування від 14.09.2020 №92 скасовано згідно з рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2021 у справі №640/26717/20. Щодо реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування від 14.09.2020 №92 на виконання означеного судового рішення повідомлено, що резолютивна частина не містить зобов`язання ДПС зареєструвати розрахунок коригування в ЄРПН, а тому відсутні підстави для його реєстрації.

Листами ГУ ДПС у м. Києві від 24.01.2023 №5051/6/26-15-18-04-06 та від 06.03.2023 №14921/6/26-15-18-04-06 за результатами розгляду звернень представника позивача та позивача щодо реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування від 14.09.2020 №92 повідомлено, що ведення ЄРПН забезпечується органом ДПС центрального рівня.

Не погоджуючись з правомірністю бездіяльності відповідачів щодо не реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування від 15.09.2020 №92, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі також ПК України, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

За визначенням, наведеним у підпункті 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України, Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Абзацом 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту) визначені статтею 192 ПК України.

Так, пунктом 192.1 статті 192 ПК України врегульовано, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Відповідно до підпункту 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 ПК України якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Відповідно до пункту 9 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, за операціями з постачання послуг нерезидентом податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються зареєстрованим на території України отримувачем (покупцем) - платником податку таких послуг.

Розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) до податкової накладної, складеної на отримувача (покупця) - платника податку, підлягає реєстрації:

- постачальником (продавцем), якщо передбачається збільшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь такого постачальника (продавця) або коригування кількісних і вартісних показників у підсумку не змінює суми такої компенсації;

- отримувачем (покупцем), якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю).

Відповідно до пунктів 25-26 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307 (в редакції станом на момент виникнення підстав для складання розрахунку коригування), розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника (продавця) або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю). З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку "X", та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання електронних цифрових підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

Розрахунки коригування, складені платником податку до податкових накладних, що складені до 01 лютого 2015 року, а також розрахунки коригування до податкових накладних, які не видаються отримувачу (покупцю) - платнику податку (за наявності законодавчих підстав для складання таких розрахунків коригування), підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 01 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року на отримувача (покупця), - платнику податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування, що складається до податкової накладної, яка була складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента, місце постачання яких розташоване на митній території України, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) таких послуг.

Реєстрація розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) здійснюється на суму податку, обчислену за формулою, зазначеною у пункті 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України або обчислену відповідно до пункту 200-1.9 статті 200-1 Податкового кодексу України.

Аналіз наведених норм дозволяє суду дійти висновку, що оскільки внаслідок повернення позивачем Товариству з обмеженою відповідальністю «Нейрон» сплачених коштів у розмірі 7020000,00 грн відбулося зменшення суми компенсації вартості товарів їх постачальнику (позивачу), складений Товариством з обмеженою відповідальністю «Баланс Агро Центр» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 14.09.2020 №92 до податкової накладної від 11.09.2020 №75 підлягав реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів, тобто Товариством з обмеженою відповідальністю «Нейрон», якому і належить право вимоги щодо здійснення відповідних реєстраційних дій.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Частиною 1 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Частиною 1 статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Тож завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, що звернулася до суду з позовом.

Згідно із висновком, сформованим в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 18-рп/2004 термін «порушене право», який вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». При цьому з приводу останнього, то в тому ж рішенні Конституційного Суду України зазначено, що «поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини 2 статті 55 Конституції України, в рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у наявності у особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Тобто, обов`язковою умовою судового захисту є наявність порушених прав та охоронюваних законом інтересів безпосередньо позивача з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Згідно усталеного підходу, який знаходить своє відображення в багатьох судових рішеннях Верховного Суду, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Отже, суд зазначає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення (подібний за змістом висновок висловлений, зокрема, Верховним Судом у постанові від 14.02.2022 у справі № 200/9772/18-а).

Отже, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах. Для відновлення порушеного права у зв`язку із прийняттям рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади суб`єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулося порушення її прав.

Враховуючи, що положення чинного податкового законодавства України покладають саме на отримувача (покупця) товару обов`язок по реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної у разі повернення попередньо сплачених коштів, суд констатує відсутність у позивача права, за захистом якого він звернувся до суду.

Відсутність порушеного права встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

За такого правового регулювання та встановлених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення цього позову.

Відповідно до положень статті 139 КАС України судові витрати суд залишає за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.