Справа № 240/10771/24
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року м. Житомир справа № 240/10771/24

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправною та скасування вимоги,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Комунальний заклад "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради (далі - позивач, Театр) із позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати п. 2.3, п.2.4 вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області "Про усунення порушень законодавства" №260604-14/1403-2024 від 16.05.2024 щодо усунення порушень законодавства, які відображені в акті ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради за період з 01.01.2020 по 31.12.2023 від 17.04.2024 №04-30/5.

Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що за результатами проведеної ревізії Театру встановлено ряд порушень, які відображені в акті ревізії від 17.04.2024 № 04-30/5, який підписаний ним із запереченнями, висновки на які надіслано листом від 16.05.2024 №260604-14/1403-2024, та як наслідок відповідачем надіслано вимогу про усунення порушень законодавства від 15.05.2023 № 260603-14/1451-2023, з пунктами 2.3 та 2.4 якої позивач не погоджується, а тому звернувся до суду.

Вказує, що умови оплати праці керівника Театру ОСОБА_1 визначаються в контракті, і у спірному випадку саме роботодавець - Житомирська обласна рада, як орган місцевого самоврядування, наділений повноваженнями визначати розмір оплати праці керівника театру. Директор-художній керівник виконував роботу на посаді головного режисера на період відсутності основного працівника у порядку суміщення посад без звільнення від основної роботи з доплатою 50% від окладу головного режисера, що відповідає розміру та порядку, зазначеного у Постанові від 30.08.2002 №1298. Накази директора №97-к від 03.12.2018 та №38-к від 14.07.2022 «Про суміщення посад» були погоджені з Управлінням культури та туризму як з органом вищого рівня.

Також пояснює, що відповідно до ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі», уповноважена особа ОСОБА_2 , була призначена замовником шляхом покладення на працівника із штатної чисельності функцій уповноваженої особи як додаткової роботи з відповідною доплатою згідно із законодавством. Протягом періоду з 01.02.2021 по 31.12.2023 заступнику директора з господарської діяльності Театру ОСОБА_2 проводилося нарахування та виплата доплати за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності у встановленому законодавством порядку.

11.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання у справі на 31.07.2024.

01.07.2024 до суду надійшов відзив на позов Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі - Управління, орган фінансового контролю) (том І, а.с. 128-142), в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Зазначає, що за результатами проведеної ревізії Театру встановлено порушення - директору-художньому керівнику театру протягом періоду з 01.01.2020 по 31.12.2023 проведено нарахування та виплата непередбаченої контрактами, без погодження з Департаментом культури та/або Управлінням культури та невстановленої у Колективному договорі (до 12.12.2022) доплати за виконання роботи головного режисера у порядку суміщення посад в розмірі 50% посадового окладу головного режисера на загальну суму 275 909,58 грн, як наслідок, зайво сплачено ЄСВ у сумі 60 700,11 грн, тим самим завдано театру матеріальної шкоди (втрат) загалом на суму 336 609,69 грн.

Інше порушення, яке відображене в акті ревізії від 17.04.2024 № 04-30/5 наказами Театру у період з 01.02.2021 по 31.12.2023 заступнику директора з господарської діяльності ОСОБА_2 встановлено доплату за збільшення обсягу виконуваних робіт за виконання функцій уповноваженої особи в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності а саме: за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності на суму 129 092,30 грн та, як наслідок, зайво сплачено ЄСВ у сумі 28 400,31 грн, чим завдано Театру матеріальної шкоди (втрат) загалом на суму 157 492,61 грн.

Наполягає на тому, що відповідно до пп.3 п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України "Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" від 30 серпня 2002 р. № 1298 (далі - Постанова №1298) зазначені види доплат не встановлюються керівникам бюджетних установ, закладів та організацій, їх заступникам, керівникам структурних підрозділів цих установ, закладів та організацій, їх заступникам.

31.07.2024 протокольною ухвалою в підготовчому засіданні було відкладено розгляд справи на 21.08.2024.

21.08.2024 суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження у справі та призначив судове засідання з розгляду справи по суті на 18.09.2024.

18.09.2024 протокольною ухвалою суд оголосив перерву до 09.10.2024.

09.10.2024 суд виніс ухвалу (том ІІ а.с. 152-153) якою витребував документи в Управління національно - патріотичного виховання, молоді та спорту Житомирської обласної державної адміністрації та протокольною ухвалою оголосив перерву до 13.11.2024.

13.11.2024 протокольною ухвалою було відкладено розгляд справи на 04.12.2024.

04.12.2024 в судовому засіданні представник позивача просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, наданих поясненнях. Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.

Протокольною ухвалою суду від 04.12.2024 суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Статутом комунального закладу «Житомирський академічний обласний театр ляльок» Житомирської обласної ради, затвердженого рішенням Житомирської обласної ради від 26.07.2018 № 1151 визначено, що Театр - заклад культури, діяльність якого спрямована на створення, публічне виконання творів театрального мистецтва, заснований на спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст області і перебуває в управлінні Житомирської обласної ради (далі - орган управління майном). Відповідно до п.6.1 управління Театром від імені територіальних громад, сіл, селищ, міст області здійснюється Органом управління майном у встановленому ним порядку.

Управлінням з 12.02.2024 по 12.04.2024 проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності комунального закладу «Житомирський академічний обласний театр ляльок» Житомирської обласної ради за період з 01.01.2020 по 31.12.2023 та встановлено ряд порушень, що були відображені в акті ревізії від 17.04.2024 № 04-30/5.

29.04.2024 за №48 Театр направив заперечення на вказаний акт, за результатами розгляду яких відповідач направив висновок на заперечення 15.05.2023 № 260603-14/1451-2023 та прийняв висновок про усунення порушень законодавства 16.05.2023 №260603-14/1403-2024.

У наведеному висновку вказано, що ревізією встановлені порушення законодавства, внаслідок яких Театру завдано матеріальної шкоди (втрат), які на час пред`явлення вимоги не усунуті, зокрема:

- п. 1.3. в порушення пп. 3 п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ» від 30.08.2002 №1298, пп. 4 п. 2 наказу Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» від 18.10.2005 №745, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.10.2005 за №1285/11565 (далі - Наказ №745), ст. 97 КЗпП, ст. 15 Закону №108/95-ВР, пп. 1 п. 1 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом періоду з 01.02.2021 по 31.12.2023 заступнику директора з господарської діяльності Театру проводилося нарахування та виплата доплати за збільшений обсяг виконуваних робіт, а саме: за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності на суму 129 092,30 грн та, як наслідок, зайво сплачено ЄСВ у сумі 28 400,31 грн, чим завдано Театру матеріальної шкоди (втрат) загалом на суму 157492,61 грн;

- 1.4. в порушення п. 16 розділу III «Умови матеріального забезпечення керівника» Контракту директора від 22.12.2016 та Контракту директора-художнього керівника від 14.07.2022, ст. 97, 105 КЗпП, ст. 15 Закону №108/95-ВР, пп. 3 п. 3 Постанови №1298, пп. 4 п. 2 Наказу №745 директору-художньому керівнику Театру протягом періоду з 01.01.2020 по 31.12.2023 безпідставно проведено нарахування та виплату не передбаченої Контрактами, без погодження з Департаментом культури та/або Управлінням культури та не передбаченої положеннями Колективних договорів (до 12.12.2022) доплати за виконання роботи головного режисера у порядку суміщення посад в розмірі 50% посадового окладу головного режисера на загальну суму 275 909,58 грн та, як наслідок, зайво сплачено ЄЄВ у сумі 60 700,11 грн, внаслідок чого завдано Театру матеріальної шкоди (втрат) загалом на суму 336609,69 грн.

У розділі другому висновку про усунення порушень законодавства 16.05.2023 №260603-14/1403-2024 вказано, що Управління від Театру вимагає, зокрема:

- п.2.3. забезпечити відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України на користь Театру втрат, заподіяних внаслідок безпідставного нарахування та виплати доплати за збільшений обсяг виконуваних робіт заступнику директора з господарської діяльності в сумі 129 092,30 грн (з урахуванням утримань) та провести коригування ЄСВ у сумі 28 400, 31 грн;

- п. 2.4. Забезпечити відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України на користь Театру втрат, заподіяних внаслідок безпідставного нарахування та виплати не передбаченої Контрактами, без погодження з Департаментом культури та/або Управлінням культури та не встановленої у Колективному договорі (до 12.12.2022) доплати за виконання роботи головного режисера у порядку суміщення посад директору-художньому керівнику Театру в суму 275 909,58 грн (з урахуванням утримань) та провести коригування ЄСВ у сумі 60 700, 11 грн.

Позивач категорично не погоджується з п.п. 2.3, 2.4 вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області «Про усунення порушень законодавства» №260604-14/1403-2024 від 16.05.2024 вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню а тому звернувся з вказаним позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до пп. 3 п. 4 Положення № 43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Пунктом 2 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550 (далі - Порядок №550), визначено, що інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

Відповідно до п.п. 4, 5 Порядку №550 планові та позапланові виїзні ревізії проводяться органами державного фінансового контролю відповідно до Закону та цього Порядку.

Планові виїзні ревізії проводяться відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, затверджених в установленому порядку, позапланові виїзні ревізії - за наявності підстав, визначених Законом.

За приписами ч. 1 ст. 4 Закону №2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

У силу п. 6 Положення №43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.

Вказані положення кореспондуються з п.п.7, 10 ст. 10 Закону №2939-XII, за приписами яких органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У ч. 2 ст. 15 Закону №2939-XII закріплено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Згідно з п.50 Порядку №550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення: притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю; порушення перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства; звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства; застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та контроль за: виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), одержаних під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах при складанні планових бюджетних показників; відповідністю взятих бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі); веденням бухгалтерського обліку, а також складанням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів; усуненням виявлених недоліків і порушень.

Відповідно до ст. 97 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт.

Форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Конкретні розміри тарифних ставок (окладів), відрядних розцінок, посадових окладів працівникам, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються роботодавцем з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.

Роботодавець (роботодавець - фізична особа) не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.

Оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються роботодавцем після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Статтею 105 КЗпП врегульовано оплату праці при суміщенні професій (посад) і виконанні обов`язків тимчасово відсутнього працівника.

Працівникам, які виконують на тому ж підприємстві, в установі, організації поряд з своєю основною роботою, обумовленою трудовим договором, додаткову роботу за іншою професією (посадою) або обов`язки тимчасово відсутнього працівника без звільнення від своєї основної роботи, провадиться доплата за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника.

Розміри доплат за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника встановлюються на умовах, передбачених у колективному договорі.

В ст.15 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 № 108/95-ВР визначено, що форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом.

Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених частиною першою цієї статті.

Оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Законом України "Про культуру" № 2778-VI від 14.12.2010 ч. 1 ст. 29 визначено оплату і стимулювання праці працівників у сфері культури.

Оплата праці у сфері культури має забезпечувати створення належних матеріальних умов для ефективної самостійної творчої діяльності працівника, підвищення престижності професії, сприяти підвищенню його кваліфікації, стимулювати залучення талановитої молоді до діяльності у сфері культури.

Заробітна плата працівника у сфері культури, педагогічного працівника закладу освіти сфери культури складається з посадового окладу (тарифної ставки), надбавки за почесне звання, доплат за науковий ступінь, вислугу років залежно від стажу роботи в державних і комунальних закладах культури, закладах освіти сфери культури, інших надбавок та доплат, премій, винагород за творчу діяльність, передбачених законодавством.

Умови оплати праці працівників у сфері культури державних і комунальних закладів культури, закладів освіти сфери культури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. а пп.3 п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України "Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" від 30 серпня 2002 р. № 1298 установлено доплати працівникам: а) у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (тарифної ставки): за виконання обов`язків тимчасово відсутніх працівників; за суміщення професій (посад); за розширення зони обслуговування або збільшення обсягу виконуваних робіт. Зазначені види доплат не встановлюються керівникам бюджетних установ, закладів та організацій, їх заступникам, керівникам структурних підрозділів цих установ, закладів та організацій, їх заступникам.

В наказі Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» від 18.10.2005 №745, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.10.2005 за №1285/11565 пп. 4 п. 2 визначено, установити доплати працівникам: а) у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (тарифної ставки): за виконання обов`язків тимчасово відсутніх працівників; за суміщення професій (посад); за розширення зони обслуговування або збільшення обсягу виконуваних робіт. Зазначені види доплат не встановлюються керівникам бюджетних установ, закладів та організацій культури, їх заступникам, керівникам структурних підрозділів цих установ, закладів та організацій, їх заступникам.

Аналізуючи наведене суд зазначає, що умови оплати праці працівників у сфері культури державних і комунальних закладів культури, закладів освіти сфери культури визначаються Кабінетом Міністрів України, а в наведених Постанові №1298 та наказі №745, як на тому й наполягає відповідач надбавка у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (тарифної ставки) за суміщення професій (посад) не встановлюються керівникам бюджетних установ, закладів та організацій культури, їх заступникам, керівникам структурних підрозділів цих установ, закладів та організацій, їх заступникам.

Проте, суд підтримує доводи позивача, про те що відповідачем у своїх висновках не враховано п. 4 Постанови №1298 та п. 3 Наказу №745 в яких зазначено - надати право керівникам місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, при яких створені централізовані бухгалтерії, керівникам бюджетних установ, закладів та організацій культури в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах: а) установлювати працівникам цих установ, закладів та організацій конкретні розміри посадових окладів та доплат і надбавок до них тощо. Крім того в Законі України "Про оплату праці" від 24.03.1995 № 108/95-ВР визначено, що умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі.

Як видно з матеріалів справи рішенням Житомирської обласної ради від 22.12.2016 №449 доручено укласти контракт з директором Житомирського академічного обласного театру ляльок Житомирської обласної ради, що є у спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст області, на посаду призначено Мисечка Сергія Леонідовича на строк з 22.12.2016 до 21.12.2021.

14.07.2022 рішенням Житомирської обласної ради від №425 доручено заступнику голови укласти контракт з директором-художнім керівником комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради, що є у спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст області, на посаду призначено Мисечка Сергія Леонідовича на строк з 14.07.2022 до 13.07.2027.

12.12.2022 загальними зборами трудового колективу схвалено колективний договір комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради терміном дії з 12.12.2022 до 11.12.2027.

03.12.2018 директор-художній керівник Театру Мисечко М.Л. звернувся з листом до начальника управління культури та туризму ОСОБА_3 з проханням погодити йому суміщення посад з доплатою 50% від посадового окладу головного режисера тимчасово, на період відсутності головного режисера. На копії вказаного листа вказано "погоджено" і підпис (том ІІ, а.с.49).

Як зазначило Управління національно - патріотичного виховання, молоді та спорту Житомирської обласної державної адміністрації у своєму листі на ухвалу суду - Парфентієва Т.М. наказом №132-к від 07.09.2018 Житомирської обласної державної адміністрації була призначена на посаду начальника управління культури та туризму.

03.12.2018 директором-художнім керівником Театру ОСОБА_4 прийнято наказ №97-к про суміщення посад, яким встановлено директору-художньому керівнику Театру ОСОБА_4 доплату 50% від посадового окладу головного режисера. Підставою зазначено погодження Начальника управління культури та туризму.

14.07.2022 директором-художнім керівником Театру ОСОБА_4 прийнято наказ №38-к про суміщення посад, яким встановлено директору-художньому керівнику Театру ОСОБА_4 доплату 50% від посадового окладу головного режисера.

21.07.2022 директор-художній керівник Театру ОСОБА_4 звернувся з листом до начальника управління культури та туризму ОСОБА_5 з проханням погодити йому суміщення посад з доплатою 50% від посадового окладу головного режисера тимчасово, на період відсутності головного режисера з 14.07.2022. На копії вказаного листа вказано "погоджую" і підпис.

У відзиві відповідач зазначає, що художньому керівнику Театру протягом періоду з 01.01.2020 по 31.12.2023 проведено нарахування та виплата непередбаченої контрактами, без погодження з Департаментом культури та/або Управлінням культури та невстановленої у Колективному договорі (до 12.12.2022) доплати за виконання роботи головного режисера у порядку суміщення посад в розмірі 50 % посадового окладу головного режисера на загальну суму 275 909,58 грн, тим самим завдано Театру матеріальної шкоди.

Суд критично ставиться до таких доводів відповідача та враховуючи вказані вище норми, а також зважаючи на те, що директор-художній керівник Театру ОСОБА_4 виконував роботу головного режисера з погодження Управління культури, суд дійшов висновку, що встановлення йому доплати в розмірі по 50% посадового окладу і за виконання таких обов`язків і за суміщення посад відповідає вимогам законодавства. Крім того Управління у своєму висновку нарахувало матеріальну шкоду завдану Театру протягом періоду з 01.01.2020 по 31.12.2023, однак зазначає, що доплата до 12.12.2022 не встановлена в Колективному договорі, але період завдання матеріальної шкоди охоплює після 12.12.2022 коли в розділі "Оплата праці" Колективного договору вже передбачено виплачувати доплату за суміщення професій (посад) та додаткової роботи із закупівель.

Стосовно неправомірності встановлення доплати з 01.02.2021 по 31.12.2023 заступнику директора з господарської діяльності ОСОБА_2 за збільшення обсягу виконуваних робіт за виконання функцій уповноваженої особи в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності а саме: за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності на суму 129 092,30 грн та, як наслідок, зайво сплачено ЄСВ у сумі 28 400,31 грн, чим завдано Театру матеріальної шкоди (втрат) загалом на суму 157 492,61 грн суд зазначає про таке.

Відповідно до наказу №15-к від 01.02.2021 директора-художнього керівник Театру Мисечка М.Л. встановлено ОСОБА_2 доплату за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності за рахунок власних надходжень з 01.02.2021. Підстава ст. 11 Закону України "Про публічні закупівлі".

Як вже зазначалося у висновку органу фінансового контролю вказано, що ревізією встановлені порушення законодавства, внаслідок яких Театру завдано матеріальної шкоди (втрат), які на час пред`явлення вимоги не усунуті, п. 1.3. в порушення пп. 3 п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ» від 30.08.2002 №1298, пп. 4 п. 2 наказу Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» від 18.10.2005 №745, ст. 97 КЗпП, ст. 15 Закону №108/95-ВР, пп. 1 п. 1 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі».

Тобто, аргумент відповідача, що доплата у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (тарифної ставки): за розширення зони обслуговування або збільшення обсягу виконуваних робіт, не встановлюються керівникам бюджетних установ, закладів та організацій, їх заступникам, керівникам структурних підрозділів цих установ, закладів та організацій, їх заступникам.

Закон України "Про публічні закупівлі" № 922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон № 922-VIII) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Ч.1 ст. 11 Закону № 922-VIII визначає, що відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником одним з таких способів:

1) шляхом покладення на працівника (працівників) із штатної чисельності функцій уповноваженої особи як додаткової роботи з відповідною доплатою згідно із законодавством;

2) шляхом введення до штатного розпису окремої (окремих) посади (посад), на яку буде покладено обов`язки виконання функцій уповноваженої особи (уповноважених осіб);

3) шляхом укладення трудового договору (контракту) згідно із законодавством.

Уповноважена особа може бути відповідальною за організацію та проведення закупівель, що здійснюються відповідно до частини третьої статті 3 цього Закону.

В статті 11 цього Закону також визначено, що не може бути визначена уповноваженою особа, залучена замовником (у разі такого залучення) за договором про надання послуг для проведення процедур закупівель/спрощених закупівель.

Визначення або призначення уповноваженої особи не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, наявність якого може вплинути на об`єктивність і неупередженість ухвалення рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Для цілей цього Закону конфліктом інтересів вважається наявність приватного інтересу у працівника замовника чи будь-якої особи або органу, які діють від імені замовника і беруть участь у проведенні процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або можуть вплинути на результати цієї процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень або на вчинення чи невчинення дій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, та/або наявність суперечності між приватним інтересом працівника замовника чи будь-якої особи або органу, які діють від імені замовника і беруть участь у проведенні процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Уповноважена особа під час організації та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі повинна забезпечити об`єктивність та неупередженість процесу організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель в інтересах замовника.

Уповноважена особа здійснює свою діяльність на підставі укладеного із замовником трудового договору (контракту) або розпорядчого рішення замовника та відповідного положення. Уповноважена особа повинна мати вищу освіту, як правило юридичну або економічну освіту. У разі визначення кількох уповноважених осіб розмежування їх повноважень та обов`язків визначається рішенням замовника.

Не можуть визначатися або призначатися уповноваженими особами посадові особи та представники учасників, члени їхніх сімей, а також народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим та депутати міської, районної у місті, районної, обласної ради.

На підставі наведеного, суд не приймає доводи відповідача, адже Закон № 922-VIII є спеціальним законом відносно постанови Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ» від 30.08.2002 №1298 та наказу Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» від 18.10.2005 №745, отже його норми мають превалююче застосування в спірних правовідносинах.

Суд вважає, що встановлення ОСОБА_2 доплати за виконання функцій уповноваженої особи із закупівель в розмірі в розмірі 50 % окладу заступника директора з господарської діяльності за рахунок власних надходжень з 01.02.2021 відповідає вимогам законодавства.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі предметом спору є правомірність висновку органу фінансового контролю про відшкодування матеріальної шкоди, завданої встановленням доплат працівникам Театру.

Виходячи з приписів частини другої статті 2 КАС України, суд перевіряє відповідність такого рішення критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, а саме, чи прийнято це рішення: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку юридичній обґрунтованості спірного висновку, суд виходить з того, що у силу положень частини другої статті 19 Конституції України суб`єкт владних повноважень має діяти виключно в межах та у спосіб, що встановлені законом, оскільки він виконує державні функції, і лише держава шляхом законодавчого регулювання визначає його завдання, межі його повноважень та спосіб, у який він здійснює ці повноваження.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

За наведених обставин, суд зазначає, що висновок органу фінансового контролю в спірній частині, складений без урахування обставин, які мали значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради повністю.

Відповідно до ч.1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачу підлягає відшкодуванню сума сплаченого судового збору в розмірі 3028 грн, платіжне доручення про його сплату знаходяться у матеріалах справи.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов Комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради (вул. Михайлівська, 7, м. Житомир, 10014. ) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (майдан С.П.Корольова, 12, м. Житомир,10014. ) про визнання протиправною та скасування вимоги, задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати п. 2.3, п.2.4 вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області "Про усунення порушень законодавства" №260604-14/1403-2024 від 16.05.2024.

Стягнути на користь Комунального закладу "Житомирський академічний обласний театр ляльок" Житомирської обласної ради понесені витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 21 березня 2025 р.

21.03.25