Справа № 440/9297/24
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2025-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/9297/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

судді Канигіної Т.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Рибальченко О.І.,

представника позивача Малофєєва А.І.,

представника відповідача Білька В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про скасування наказів, поновлення на службі, стягнення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, а саме просить (з урахуванням заяви від 25.10.2024 /а.с.201, том 1/):

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Полтавській області № 1649 від 19.07.2024 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким до старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №357 о/с від 24.07.2024 "По особовому складу", зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Полтавській області від 28.08.2024 № 420 о/с, яким згідно із пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області з 01.08.2024;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.08.2024 по день прийняття рішення суду про поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача в частині пропорційності (співмірності) застосованого виду стягнення у вигляді звільнення є суворим, оскільки не було досліджено та встановлено дисциплінарною комісією наявність у позивача на утриманні двох дітей віком до 14 років (2017 року народження), що пом`якшує відповідальність поліцейського, про що позивачем було повідомлено дисциплінарну комісію. Крім того, позивач та його дружина з дітьми є внутрішньо переміщеними особами, це також залишено поза увагою під час службового розслідування. На переконання позивача, застосований до позивача крайній захід дисциплінарного впливу дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби не є пропорційним (співмірним) з інкримінованим йому діянням.

Також позивачем зазначено, що на момент проведення службового розслідування у ОСОБА_1 не було чинних дисциплінарних стягнень, що додатково підтверджує непропорційність застосованого до позивача виду дисциплінарного стягнення з інкримінованим йому діянням.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/9297/24/24; вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) /а.с. 84-85, том 1/.

У наданому відзиві представник Головного управління Національної поліції в Полтавській області просив у задоволенні адміністративного позову відмовити. Зазначив, що дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважних причин більше трьох годин 07.06.2024 починаючи з 13.00 по 18.15 та 10.06.2024 протягом усього дня, що вважається прогулом. Зазначено, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією зроблено висновок, що позивачем вчинено тяжкий дисціплінарний проступок і, як наслідок, така поведінка позивача несумісна з подальшим проходженням ним служби в Національній поліції України /а.с. 89-101, том 1/.

20.08.2024 позивач скористався правом подання відповіді на відзив, у якому зазначив, що на час притягнення до дисциплінарної відповідальності у позивача не було діючих дисциплінарних стягнень і відповідно до статті 29 Дисциплінарного статуту НПУ в разі встановлення у діях позивача складу дисциплінарного проступку на нього мало б бути накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження /а.с.160- 161, том 1/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 суд перейшов до розгляду справи №440/9297/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 23.10.2024 /а.с. 182-183, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 23.10.2024 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 13.11.2024 /а.с.196-198, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 13.11.2024 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 20.11.2024 /а.с.217-219, том 1/.

Відповідно до довідки від 20.11.2024, о 10:28 у м. Полтава пролунав сигнал "Повітряна тривога", у зв`язку з цим, керуючись положеннями наказу голови суду від 24.02.2022 №18/13 (зі змінами від 18.04.2022 №22/13) "Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану", проведення судового засідання виявилося не можливим. Судове засідання перенесено на 27.11.2024 /а.с.225, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 27.11.2024 суд вирішив перейти до розгляду окремого процесуального питання у письмовому провадженні /а.с. 229-231, том 1/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.11.2024 закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними наказів та поновлення на посаді, стягнення. Призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Полтавського окружного адміністративного суду на 11.12.2024. Викликано в судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 /а.с.232-234, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 11.12.2024 відкладено судове засідання до 08.01.2025, з огляду на задоволення клопотання представника позивача /а.с. 4, том 2/.

Протокольною ухвалою суду від 08.01.2025 зафіксовано, що у м. Полтава пролунав сигнал "Повітряна тривога", у зв`язку з цим, керуючись положеннями наказу голови суду від 24.02.2022 №18/13 (зі змінами від 18.04.2022 №22/13) "Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану", проведення судового засідання виявилося не можливим. Судове засідання перенесено на 23.01.2025 /а.с.18-27, том 2/.

Відповідно до довідки від 23.01.2025, о 13:53 у м. Полтава пролунав сигнал "Повітряна тривога", у зв`язку з цим, керуючись положеннями наказу голови суду від 24.02.2022 №18/13 (зі змінами від 18.04.2022 №22/13) "Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану", проведення судового засідання виявилося не можливим. Судове засідання перенесено на 19.02.2025 /а.с.43, том 2/.

Протокольною ухвалою суду від 19.02.2025 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 12.03.2025 /а.с. 47-50, том 2/.

У судовому засідання 12.03.2025 представник позивача просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі; представник відповідача просив суд відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідків, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до витягу з наказу ГУНП в Полтавській області від 28.09.2022 №424 о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 (0095337), який прибув з ГУНП в Луганській області на посаду старшого інспектора відділу превенції Миргородського районного відділу поліції, встановивши відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 посадовий оклад 2500 грн та згідно з наказом МВС України від 06.04.2016 №260 надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 45%, з 22.09.2022 /а.с.111, том 1/.

Згідно з наказом ГУНП в Полтавській області від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування" 18.06.2024 до ГУНП в Полтавській області надійшов лист начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_5 (№1432упр/115/111/01/24-2024 від 17.06.2024), у якому міститься інформація про те, що старший інспектор сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 07.06.2024 та 10.06.2024 був безпідставно відсутній на службі. З метою з`ясування обставин зазначеного відповідно до вимог пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, призначено за вказаним фактом комісійне службове розслідування у формі письмового провадження /а.с. 125, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 03.07.2024 №635 "Про продовження строку проведення службового розслідування" у зв`язку з надходженням рапорту начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_6 про необхідність продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599, відповідно до вимог частини третьої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, продовженого строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування", до 18.07.2024 /а.с.126, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 17.07.2024 № 673 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 20.06.2024 № 599 /а.с.127, том 1/.

Відповідно до висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Полтавській області 18.07.2024, за відомостями у листі начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_5 (вих.№1432упр/115/111/01/24-2024 від 17.06.2024) про те, що старший інспектор сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 07.06.2024 та 10.06.2024 був безпідставно відсутній на службі за порушення службової дисципліни, установлено недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 №202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородському РВП ГУНП", що виразилось у здійсненні прогулу та відсутності на службі більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин 07.06.2024 і протягом усього дня 10.06.2024, незнанні законів, невиконанні наказів керівників, недотриманні правил внутрішнього розпорядку; запропоновано до старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 (0095337) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції /а.с. 113-120, том 1/.

Згідно з наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 19.07.2024 №1649 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 №202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородському РВП ГУНП", затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 (0095337) звільнено зі служби в поліції /а.с.150-151, том 1/.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 №357 о/с "По особовому складу" згідно із Законом України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 (0095337), старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції, 24.07.2024. Підставою для видання наказу про звільнення є наказ ГУНП від 19.07.2024 №1649 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" /а.с. 112, том 1/.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 28.08.2024 № 420 о/с внесено зміни до наказу ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 № 357 о/с в частині дати звільнення та оголошення вислуги років: зазначено датою звільнення перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, а саме: 01.08.2024; підстава: електронний листок непрацездатності /а.с. 172, том 1/.

Позивач, не погодившись зі своїм звільненням, вищенаведеними наказами ГУНП в Полтавській області, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов таких висновків.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі Закон № 580-VIII), відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі поліція) це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною третьою статті 11 Закону № 580-VIII рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону № 580-VIII).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 цього Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини першої статті 64 цього Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі за текстом Дисциплінарний статут), визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з пунктами 1, 2, 4, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

У статті 11 Дисциплінарного статуту наведено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Частинами третьою, п`ятою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою та десятою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої, сьомої, десятої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі за текстом Порядок проведення службових розслідувань).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктами 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань).

З аналізу наведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено у розділі V Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини першої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

За змістом статті 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Частинами першої, другої статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

За приписами статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з 5 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан; існує на час прийняття рішення у справі.

З матеріалів справи вбачається, що у рапорті начальника СКЗ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції О. Манжоли наведено наступне: з 01.05.2024 старший інспектор сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області майор поліції ОСОБА_1 згідно із номером випадку непрацездатності Комунального некомерційного підприємства "Центру первинної медико-санітарної допомоги Шишацької селищної ради" перебував на лікарняному до 07.05.2024. При спілкуванні в телефонній розмові майор поліції ОСОБА_1 повідомив, що з 08.05.2024 він відкрив лікарняний, оскільки продовжує хворіти. 11.06.2024 майор поліції ОСОБА_1 надав роздруковані листи випадку непрацездатності, де в останньому по хронології дат зазначено, що лікарняний закритий 06.06.2024. На запитання: чому вихід на роботу лише 11.06.2024, майор поліції Антоненко М.О. повідомив у месенджері "Ватсап", що 06.06.2024 лікарняний у нього закритий, 07.06.2024 йому надавали допомогу лікарі екстреної медичної допомоги, з діагнозом підозра на гастрит, але лікарняний відкрито не було. Враховуючи, що 07.06.2024 та 10.06.2024 майор поліції Антоненко М.О. не повідомив про причину своєї відсутності на робочому місці, мається необхідність в проведенні службового розслідування по факту безпідставного невиходу на роботу останнього /а.с. 125, том 1/.

Згідно з листом начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції Ярмолюка В.М. вих.№1432упр/115/111/01/24-2024 від 17.06.2024, адресованого начальникові ГУНП в Полтавській області, запропоновано за вказаним фактом провести службове розслідування за участю працівників Миргородського РВП ГУНП та Управління головної інспекції /а.с. 121, том 1/.

Так, наказом ГУНП в Полтавській області від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено за вказаним фактом комісійне службове розслідування у формі письмового провадження; проведення службового розслідування доручено відповідній дисциплінарній комісії /а.с. 125, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 03.07.2024 №635 "Про продовження строку проведення службового розслідування" у зв`язку з надходженням рапорту начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_6 про необхідність продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599, відповідно до вимог частини третьої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, продовженого строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування", до 18.07.2024 /а.с.126, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 17.07.2024 № 673 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 20.06.2024 № 599 /а.с.127, том 1/.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією у складі, затвердженою наказом ГУНП в Полтавської області від 17.07.2024 № 673, встановлено наступне.

Службовим розслідуванням встановлено, що 17.07.2024 членами дисциплінарної комісії здійснено виїзд до Миргородського РВП ГУНП, де було опитано майора поліції ОСОБА_1 в ході проведення службового розслідування. ОСОБА_1 пояснив, що 07.06.2024 та 10.06.2024 офіційного лікарняного йому ніхто не відкривав. Однак ОСОБА_1 вважає, що в нього була поважна причина не перебувати на службі 07.06.2024 та 10.06.2024, оскільки 07.06.2024 о 09.00 годині він звертався зі свого номеру телефону за медичною допомогою на лінію "103" з адреси: АДРЕСА_1 , з проблемою різкого болю в верхній частині живота, а саме: в області сонячного сплетіння. Після чого приїхала швидка медична допомога, поміряли тиск та вони ж відвезли в лікарню смт. Шишаки в приймальне відділення, де в ОСОБА_1 взяли кров з вени, записали в книгу та чекав лікаря хірурга. Приблизно о 13 год. лікар хірург ОСОБА_7 оглянув ОСОБА_1 та встановив діагноз "гастрит", та лікар, зі слів опитаного ОСОБА_1 , пояснив, що йому заборонено лікувати поліцейських та виписав направлення до лікарні МВС м. Полтава. Після чого ОСОБА_1 повернувся до с. Яреськи, збираючись їхати до м. Полтави, але останньому стало зле, почалася блювота згустками крові, відчував себе не задовільно, не міг самостійно пересуватися та не міг самостійно пересуватися на автомобілі.

У цей день позивач нікого з керівництва Миргородського РВП ГУНП не повідомляв, що в нього немає лікарняного та те, що він себе погано почував.

З приводу неперебування 10.06.2024 на роботі, ОСОБА_1 пояснив, що приблизно з 02.00 до 08.00 год. в нього була діарея та блювота згустками крові. Швидку в цей день не викликав. Після чого близько 08.00-09.00 год. ранку ОСОБА_1 поїхав до свого сімейного лікаря, яка оглянула його та зробила електронне направлення до хірурга ОСОБА_8 у Шишацькій лікарні. Сімейний лікар не відкрила лікарняний, оскільки повідомила, що потрібно спочатку звернутися до вищевказаного лікаря хірурга. Після чого близько 10.00 години ОСОБА_1 поїхав до Шишацької лікарні та піднявся до лікаря-хірурга ОСОБА_8 , кабінет якого був зачинений, тому присів його чекати. Лікар прийшов близько 13.00 год., після чого хірург прийняв ОСОБА_1 та сказав, що оглядати його не буде та те, що йому потрібно звертатися до поліклініки МВС в м. Полтава, на що ОСОБА_1 повідомив, що він прибув до нього за електронним направленням. У подальшому лікар сказав вийти та зачекати його. До 15.00 год. ОСОБА_1 чекав лікаря, який так і не прийшов. У цей час останнього нудило та два рази ходив до туалету. Лікарню залишив близько 15.30 год. Оскільки погано себе почував, поїхав до с. Яреськи лікуватися. До м. Полтава не поїхав, оскільки почувався погано.

10.06.2024 ОСОБА_1 нікому з керівництва Миргородського РВП з приводу відсутності лікарняного та поганого самопочуття не повідомляв.

До свого пояснення ОСОБА_1 надав скріншоти, відповідно до яких 10.06.2024 об 09.31 сімейним лікарем ОСОБА_9 йому сформоване направлення 2952-7244-5285- 9632 "30473-00 Панендоскопія до дванадцятипалої кишки". Термін дії до 10.06.2025. Однак, ОСОБА_1 підтверджуючих документів, що він за даним направленням звернувся за медичною допомогою 10.06.2024, не надав. Про це також свідчить активне посилання "записатися за направленням".

Ураховуючи встановлені обставини, у межах службового розслідування дисциплінарною комісією надіслано запити на отримання додаткової інформації до медичних закладів Полтавської області. Так, 09.07.2024 надіслано лист за вих. № 3337-2024 до КП "Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради" для отримання інформації: чи звертався майор поліції ОСОБА_1 починаючи з 06.06.2024 по теперішній час, за місцем свого проживання або іншими адресами, для отримання медичної допомоги. Відповідно до отриманої інформації (лист № а-19/1338 від 11.07.2024) установлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , до громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був виклик бригади екстреної медичної допомоги, який надійшов 07.06.2024 о 09.30. Після огляду встановлено попередній діагноз "шлункова-кишкова кровотеча?".

Після наданої допомоги згідно із діагнозом хворий госпіталізований до Шишацької лікарні планового лікування. До листа додана копія картки виїзду медичної допомоги № 258. Також 09.07.2024 надіслано лист за вих. № 3338-2024 до ДУ "ТМО МВС України по Полтавській області" для отримання інформації: чи звертався майор поліції ОСОБА_1 для отримання медичної допомоги або консультацій до вказаного медичного закладу. 10.07.2024 отримано відповідь від ДУ "ТМО МВС України по Полтавській області" (вих. № 33/37-1330), у якій інформації з приводу запитуваної інформації дисциплінарній комісії не надано.

Окрім того, у зв`язку з нововиявленою інформацією, яку надав майор поліції ОСОБА_1 , до КНП "Шишацька лікарня планового лікування" Шишацької селищної ради надіслано лист за вих. № 3893-2024 від 17.07.2024 з проханням надати інформацію: чи звертався за медичною допомогою до вказаної установи з 07.06.2024 по 10.06.2024 включно майор поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також, у разі звернення, надати інформацію, коли саме звернувся та о котрій годині, яким лікарем надавалася медична допомога, з якими симптомами та який результат можливого звернення (відкритий лікарняний лист, встановлений діагноз, термін лікування і т.д.). 18.07.2024 на електронну адресу: надійшла відповідь за вих. №1368 із копіями запитуваних матеріалів, відповідно до яких встановлено, що згідно з медичною документацією (супровідний лист ЕМД № 258 від 07.06.2024 та записів результатів клінічної лабораторії № 248 від 07.06.2024) громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , о 10.10 доставлено бригадою ЕМД з підозрою на шлункову-кишкові кровотечу. У приймальному відділенні закладу був оглянутий лікарем-хірургом ОСОБА_7 . Після фізикального обстеження та лабораторного дослідження діагноз шлункова-кишкова кровотеча був спростований. ОСОБА_1 відмовлено в госпіталізації за відсутністю показів. Ознак втрати працездатності не виявлено, відповідно лікарняний листок не видавався. ОСОБА_1 був скерований в поліклініку МВС.

У подальшому з 07.06.2024 по 10.06.2024 згідно з медичною документацією пацієнт до закладу ні особисто, ні засобами зв`язку не з`являвся. Супровідний талон, клінічний аналіз крові додано до листа.

Для встановлення точної інформації щодо обставин звернення майора поліції ОСОБА_1 за медичною допомогою 07.06.2024 та 10.06.2024 членами дисциплінарної комісії здійснено виїзди до медичних закладів та установ, до яких звертався останній, для опитування працівників медичних закладів.

Так, у ході проведення службового розслідування опитано фельдшера виїзної бригади екстреної медичної допомоги та медицини в смт. Шишаки ОСОБА_10 , яка повідомила, що 07.06.2024 о 09.00 год остання заступила на зміну. О 09.30 год. надійшов виклик на службовий планшет від пацієнта ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 , для надання медичної допомоги зі скаргою на біль у животі, не пов`язані з травмою. ОСОБА_1 чекав біля під`їзду, з його слів у нього була рвота і шлунково-кишкова кровотеча. Тому ОСОБА_1 був доставлений бригадою до приймального відділення Шишацької ЛПЛ, стан хворого був стабільний (середній), не потребував термінової допомоги. Явних ознак давати медичні препарати не було. З його слів, нещодавно виписаний зі стаціонарного лікування. З метою уточнення діагнозу, ОСОБА_1 було направлено до профільного лікаря. Було оформлено карту виїзду на приймальне відділення. Лікаря бригада не чекала, оскільки стан пацієнта дозволяв залишити його з медичною сестрою приймального відділення.

У ході проведення службового розслідування опитано лікаря-хірурга хірургічно-гінекологічного відділення КПК Шишацької ЛПЛ ОСОБА_11 , який пояснив, що 22.05.2024 після обіду до відділення на прийом прийшов ОСОБА_1 . Про те, що ОСОБА_1 працював керівником СПД в смт. Шишаки, ОСОБА_11 не відомо. Раніше пацієнт звертався до ОСОБА_11 як до лікаря з приводу надання допомоги, а саме: лікування утворень на обличчі близько року чи півтора роки тому. До відділення 22.05.2024 ОСОБА_1 прийшов зі скаргами на біль в області тазу. Після огляду останньому встановлено діагноз хронічний внутрішній геморой ІІ ступеня, стадія загострення. У цей день 22.05.2024 в пацієнта було наявне електронне направлення від сімейного лікаря ОСОБА_9 до хірурга. На підставі діагнозу, ОСОБА_11 створив електронний медичний висновок з 22.05.2024 по 31.05.2024. 01.06.2024 ОСОБА_1 прийшов на прийом і повідомив, що ще є скарги, тому було продовжено лікарняний з 01.06.2024 по 06.06.2024. 06.06.2024 ОСОБА_11 оглянув пацієнта ОСОБА_1 , скарг в останнього не було, тому лікарняний закрив. Рекомендовано амбулаторне лікування на підставі призначення, яке встановлено при першому звертанні. Повторно ОСОБА_1 зі скаргами на здоров`я до лікаря ОСОБА_11 не звертався.

У ході проведення службового розслідування надав пояснення завідувач відділення хірургічно-гінекологічного відділення КНП "Шишацька ЛПЛ" Литвиненко Євген Борисович, який повідомив, що 17.05.2024 звернувся до закладу ОСОБА_1 зі скаргою на наявність утворення в частині тіла, яка знаходиться нижче поперекового відділу хребта, біль в утворенні, підвищення температури. Після огляду було встановлено діагноз "абсцедирующий фурункул" та рекомендовано оперативне лікування, на яке хворий дав згоду і було проведено розкриття гнійника та призначено курс антибіотикотерапії та рекомендовані перев`язки з розчином антисептику. Після чого було створено електронний висновок тимчасової непрацездатності з 17.05.2024 по 21.05.2024 та рекомендовано щоденні перев`язки, на які пацієнт з`являвся щоденно до відділення. Більше скарг на здоров`я від ОСОБА_1 не було, тому 21.05.2024 електронний медичний висновок тимчасової непрацездатності був закритий. 07.06.2024 близько 09.00 год. до приймального відділення КНП Шишацької ЛПЛ автомобілем екстреної медичної допомоги було доставлено ОСОБА_1 з підозрою на шлункову-кишкову кровотечу, після обстеження та огляду цей діагноз був спростовано та рекомендовано подальше до обстеження в поліклініці МВС. ОСОБА_1 було роз`яснено, що загрози життю не має, тому в разі скарги, останній повинен звернутися до відомчого лікарняного закладу. Також опитаний ОСОБА_7 додатково пояснив, що 07.06.2024 громадянин ОСОБА_1 дійсно доставлявся об 10.00 до медичного закладу бригадою ЕМД, останній скаржився на запаморочення, головокружіння та блювоту з домішками крові. ОСОБА_12 провів огляд ОСОБА_1 в приймальному відділенні, виміряв артеріальний тиск та призначив загальний аналіз крові. Після отримання результатів аналізу шлункова-кишкова кровотеча свого підтвердження не знайшла, а тому в госпіталізації ОСОБА_1 було відмовлено у зв`язку із відсутністю показань для цього. ОСОБА_1 рекомендовано до обстеження в амбулаторних умовах поліклініки МВС, при цьому ОСОБА_1 роз`яснено, що протипоказань для несення служби в нього немає, а тому лікарняний лист йому відкрито не буде. ОСОБА_1 покинув медичний заклад близько 12.00.

Після вказаних подій, як зазначив лікар-хірург ОСОБА_7 , ОСОБА_1 до нього за медичною допомогою не звертався, у томі числі і 10.06.2024. Відсутність 10.06.2024 ОСОБА_1 в медичному закладі КНП "Шишацька ЛПЛ" підтверджується і медичною документацією, яка оформлюється під час прийому громадян.

Під час проведення аналізу системи "Портал електронних послуг Пенсійного фонду України" встановлено, що у майора поліції ОСОБА_1 з 01.05.2024 по 07.05.2024, з 08.05.2024 по 12.05.2024, з 13.05.2024 по 16.05.2024, з 17.05.2024 по 21.05.2024, з 22.05.2024 по 31.05.2024, з 01.06.2024 по 06.06.2024 та з 28.06.2024 по 01.07.2024 були відкриті лікарняні листи у різних медичних закладах.

У той же час, інформація про відкриття лікарняного з 07.06.2024 по 10.06.2024 в системі "Портал електронних послуг Пенсійного фонду України" відсутня (рапорт члена дисциплінарної комісії капітана поліції ОСОБА_13 від 10.07.2024 долучено до матеріалів даного службового розслідування).

У ході проведення службового розслідування надано пояснення безпосереднім керівником ОСОБА_1 , начальником сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майором поліції ОСОБА_2 . Остання пояснила, що наказом начальника Миргородського РВП ГУНП ОСОБА_5 ОСОБА_1 було направлено в розпорядження ВнП № 1 (м. Гадяч) Миргородського РВП ГУНП терміном на 30 діб з 01.05.2024 з метою надання практичної допомоги, з яким позивача було ознайомлено та повідомлено про необхідність прибути до ВнП № 1 в м. Гадяч 01.05.2024. Пізніше, 01.05.2024 ОСОБА_2 дізналася, що в м. Гадяч ОСОБА_1 не прибув, оскільки перебував на лікарняному. Кожного тижня ОСОБА_2 дізнавалася про те, що ОСОБА_1 продовжував лікарняний лист. Потім 20 чи 21 травня 2024 року (точної дати не пам`ятає) в секторі кадрового забезпечення дізналася, що ОСОБА_1 21.05.2024 закриває лікарняний. 22.05.2024 ОСОБА_2 вважала, що останній приступить до роботи у ВнП № 1 Миргородського РВП ГУНП, але ОСОБА_1 після запитання в повідомленнях: чи він на роботі, зателефонувавши, повідомив, що знову пішов на лікарняний. 28.05.2024 ОСОБА_2 повідомила ОСОБА_1 про те, що останньому необхідно прибути до ГУНП для отримання паролів на вхід в Єдиний реєстр судових рішень. ОСОБА_1 повідомив, що 29.05.2024 останній перебуватиме у м. Полтава та отримає конверт з паролем. Вищевказаного числа ОСОБА_1 під підпис отримав пароль.

31.05.2024 ОСОБА_1 повинен був приступити до виконання обов`язків в Миргородському РВП ГУНП, але оскільки останній перебував на лікарняному, до роботи він не приступив. На роботі він з`явився 11.06.2024. Про те, що ОСОБА_1 повинен був приступити до роботи 07.06.2024 ОСОБА_2 дізналася від заступника начальника Миргородського РВП ГУНП підполковника поліції Овчаренка С.О. По суті додаткових питань ОСОБА_2 пояснила, що в період з 3 по 7 червня 2024 в секторі кадрового забезпечення вона цікавилась про перебування ОСОБА_1 на лікарняному, на що отримувала відповідь, що останній лікується, тому з даного приводу ОСОБА_2 не телефонувала до нього. Про те, що ОСОБА_1 закрив лікарняний 06.06.2024 ОСОБА_2 він не повідомив. Про день, коли ОСОБА_1 викликав швидку, він не повідомляв. Та не повідомляв ні на наступний, ні в інші дні. 11.06.2024 ОСОБА_1 приступив до роботи. До вказаної дати опитана ОСОБА_2 вважала, що останній перебував на лікарняному.

При наданні пояснень у ході проведення службового розслідування заступником начальника відділу поліції з превентивної діяльності Миргородського РВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_14 останній, крім іншого, повідомив, що про факт погіршення самопочуття ОСОБА_1 07.06.2024 опитуваному не було відомо, оскільки позивач не телефонував і не повідомляв ні в цей день, ні в наступні дні про необхідність залишення вдома чи відвідати лікаря. Про вихід на роботу ОСОБА_1 він дізнався від безпосереднього керівника ОСОБА_2 11.06.2024. До вказаної дати ОСОБА_14 вважав, що ОСОБА_1 перебуває на лікарняному.

Також у висновку службового розслідування зазначено, що відповідно до пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 № 202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородського РВП ГУНП" на період дії воєнного стану, тимчасово для поліцейських Миргородського РВП ГУНП затверджено шестиденний робочий тиждень, з початком робочого часу: з 08.30 до 18.15.

Отже, проаналізувавши отримані пояснення поліцейського та медичних працівників, отримані копії документів, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 07.06.2024 з 08.30 по 12.00 майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі з поважних причин, а саме: поганого самопочуття та необхідності отримання медичної допомоги. Зазначене підтверджується інформацією, отриманою від лікарів та карткою виїзду медичної допомоги № 258. Однак, у подальшому, отримавши роз`яснення лікаря-хірурга про необхідність звернення до профільного медичного закладу "ДУ ТМО МВС в Полтавській області", дану рекомендацію проігнорував та на службу до Миргородського РВП ГУНП не прибув. При цьому безпосереднього керівника про дані події не інформував та не попереджав, що буде відсутній 07.06.2024 на робочому місці. 10.06.2024 майор поліції ОСОБА_1 отримав направлення від сімейного лікаря для проходження обстеження. Зі слів останнього, він звернувся до лікаря-хірурга ОСОБА_12 (завідувач відділення хірургічно-гінекологічного відділення КНП "Шишацька ЛПЛ"). Однак, підтверджуючих документів майор поліції ОСОБА_1 про звернення до лікаря не надав, та відповідно до отриманої інформації від лікаря-хірурга ОСОБА_12 та копій документів з медичного закладу 10.06.2024 не з`являвся на прийом або обстеження до КНП "Шишацька ЛПЛ". Свого безпосереднього керівника про дані події не інформував та не попереджав, що буде відсутній 10.06.2024 на робочому місці.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважних причин більше трьох годин 07.06.2024, починаючи з 13.00 по 18.15 та 10.06.2024 протягом усього дня, що вважається прогулом. Майор поліції ОСОБА_1 , як працівник правоохоронного органу, будучи старшим інспектором сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП повинен вимагати від громадян безумовного дотримання вимог чинного законодавства, але своєю поведінкою та вчинками сам допустив їх порушення.

З огляду на викладене, дисциплінарна комісія вважала, що поведінка майора поліції ОСОБА_1 свідчить про відсутність у нього почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та несумісна з подальшим проходженням ним служби в Національній поліції України.

Обставин, що можуть обтяжити відповідальність майора поліції ОСОБА_1 , не встановлено.

Обставиною, що пом`якшує його відповідальність, є наявність заохочень та державних нагород (відзнака Президента "За участь в Антитерористичній операції", оголошена Указом Президента України від 17.02.2016 № 53, відзнака НП України медаль "10 років сумлінної служби", оголошена наказом ЕП України від 03.07.2020 № 710/ос, відзнака НП України медаль "15 років сумлінної служби", оголошена наказом НП України від 03.07.2020 № 839/ос).

Згідно зі службовою характеристикою від 08.07.2024 майор поліції ОСОБА_1 за час служби та у займаній посаді зарекомендував себе негативно.

Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, є особиста недисциплінованість майора поліції ОСОБА_1 .

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією зроблено висновок, що позивачем вчинено тяжкий дисціплінарний проступок, і, як наслідок, така поведінка позивача несумісна з подальшим проходженням ним служби в Національній поліції України /а.с. 113-120, том 1/.

Суд зазначає, що відповідно до частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома статті 19 Дисциплінарного статуту).

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма статті 19 Дисциплінарного статуту).

Позивач не заперечує, що не знаходився 07.06.2024 (п`ятниця) та 10.06.2024 (понеділок) на роботі. Також не заперечує, що не повідомив про це керівництво. Обґрунтування доводів такі: позивач себе погано почував, зателефонувати не міг, оскільки не було світла та зв`язку.

Докази про наявність поважності причин незнаходження позивача за місцем роботи після обіду 07.06.2024 та цілей день 10.06.2024, а також повідомлення керівництва у матеріалах справи відсутні.

У судовому засіданні 08.01.2025 допитано у якості свідка ОСОБА_2 . Свідок зазначила, що ОСОБА_1 був відсутній на роботі 07.06.2024 та 10.06.2024. Зазначила, що позивач не повідомляв свого безпосереднього керівника про причини його відсутності на робочому місці. ОСОБА_2 пояснила, що жодних підозр на те, що ОСОБА_1 вчинив прогул, у неї не було, оскільки починаючи з 01.05.2024 позивач постійно перебував на лікарняному. За доводами цього свідка, 24.07.2024 об 17:34 прийшло повідомлення від позивача через Whats App про те, що він з 24.07.2024 перебуває на лікарняному.

Також у судовому засіданні 08.01.2025 допитано у якості свідка ОСОБА_3 , яка пояснила, що 24.07.2024 близько 15:00 позивач прийшов до неї з метою здачі службового посвідчення та жетону. Після здачі посвідчення та жетону ОСОБА_1 пішов до автомобіля, щоб забрати обхідний лист, однак, не повернувся. Після цього на телефонні дзвінки не відповідав. При цьому позивач не повідомляв опитану про погане самопочуття та про перебування на лікарняному.

У судовому засіданні 08.01.2025 свідок ОСОБА_4 повідомила, що є відповідальною за підготовку проектів наказів по особовому складу. Пояснила, що кожної середи зранку проекти наказів по особовому складу подаються керівнику ГУНП в Полтавській області на підпис. Зазначила, що 24.07.2024 нею особисто було перевірено інформацію з порталу Пенсійного фонду України щодо наявності або відсутності у ОСОБА_1 відкритого лікарняного листа. За наслідками перевірки було встановлено, що інформація про лист непрацездатності станом на 24.07.2024 була відсутня. При цьому ОСОБА_4 зазначила, що проект наказу ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 № 357 о/с був підписаний начальником ГУНП в Полтавській області о першій половині дня і жодної інформації про наявність листка непрацездатності у ОСОБА_1 до ГУНП в Полтавській області за 24.07.2024 не надходило.

Суд зауважує, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Як висновується з аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22.11.2023 у справі №480/2696/22.

Порушення Присяги це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Аналогічний правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 16.11.2023 у справі №600/1876/22-а.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі № 2140/1341/18.

Як наведено у постанові Верховного Суду від 31.08.2023 у справі №260/749/20: дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Колегія суддів Верховного Суду в постанові від 22.06.2023 у справі № 420/5657/22 зазначила, що згідно із Дисциплінарним Статутом дисциплінарний проступок є протиправною дією чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, працівник поліції може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за умови встановлення порушення ним відповідних правових норм, які регулюють його діяльність, враховуючи при цьому усі обставини вчинення таких дій.

Верховним Судом у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19 зроблено правовий висновок, що питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Верховний Суд сформував правові висновки щодо застосування положень статті 29 Дисциплінарного статуту, якою урегульовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану. У постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, з урахуванням усталеної практики, Верховний Суд вказав, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 тощо).

З аналізу змісту статті 29 Дисциплінарного статуту в постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22 Верховний Суд виснував, що вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою. Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно.

У цій же постанові Верховний Суд підсумував, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Наведені правові висновки підтримані Верховним Судом також у постановах від 29.02.2024 у справі № 260/5566/22, від 14.03.2024 у справі № 120/7551/22.

Так, в обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача в частині пропорційності (співмірності) застосованого виду стягнення у вигляді звільнення є суворим, оскільки не було досліджено та встановлено дисциплінарною комісією наявність у позивача на утриманні двох дітей віком до 14 років (2017 року народження), що пом`якшує відповідальність поліцейського, про що позивачем було повідомлено дисциплінарну комісію. Крім того, позивач та його дружина з дітьми є внутрішньо переміщеними особами, це також залишено поза увагою під час службового розслідування. На переконання позивача, застосований до позивача крайній захід дисциплінарного впливу дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби не є пропорційним (співмірним) з інкримінованим йому діянням.

За доводами позивача, на момент проведення службового розслідування у позивача не було чинних дисциплінарних стягнень, що додатково підтверджує непропорційність застосованого до позивача виду дисциплінарного стягнення з інкримінованим йому діянням.

Суд зазначає, що відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Досліджена у судовому засіданні службова характеристика ОСОБА_1 від 08.07.2024 містить наступну інформацію: майор поліції ОСОБА_1 за час перебування на посаді старшого інспектора сектору адміністративної практики в підпорядкованому підрозділі зарекомендував себе з негативного боку, як безініціативний та безвідповідальний працівник. У професійному відношенні не прагне до самовдосконалення. До виконання своїх службових обов`язків відноситься байдуже. Не вболіває за результати своєї праці. За характером спокійний, врівноважений, морально стійкий. У будь якій ситуації зберігає виключну холоднокровність. Службові інтереси не ставить вище власних. Службу в Національній поліції не цінує та не дорожить. У поводженні з громадянами та співробітниками тактовний. Шкідливих звичок немає. Фізично розвинутий добре, у стройовому відношенні підтягнутий. Табельною вогнепальною зброєю володіє добре.

Також, за висновком службового розслідування, за час служби в поліції позивач мав два дисциплінарні стягнення. Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, є особиста недисциплінованість майора поліції ОСОБА_1 .

Отже, з урахуванням наведених норм, наявність у позивача на утриманні двох дітей віком до 14 років (2017 року народження) та того, що позивач та його дружина з дітьми є внутрішньо переміщеними особами, не є тими пом`якшуваними обставинами, які визначені у частині четвертій статті 19 Дисциплінарного статуту, а також не є беззаперечною обставиною, що пом`якшує відповідальність поліцейського у розумінні статті 19 Дисциплінарного статуту.

З урахуванням зазначеного, доводи позивача щодо наявності пом`якшуваних обставин, на які не звернула уваги та не надала оцінки дисциплінарна комісія, спростовуються вищенаведеним.

Суд зазначає, що склад дисциплінарного проступку у діях позивача був встановлений службовим розслідуванням на підставі доказів та пояснень допитуваних осіб та аналізувався за положеннями Дисциплінарного статуту.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Наведене відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 14.03.2023 у справі № 320/1206/21.

Щодо доводів позивача про порушення строків розслідування, оскільки накази відповідача від 19.07.2024 та 24.07.2024 видані після завершення строків, що суперечить Дисциплінарному статуту, суд зазначає таке.

Відповідно до частин третьої, шостої статті 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Як вищенаведено, наказом ГУНП в Полтавській області від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено комісійне службове розслідування у формі письмового провадження; проведення службового розслідування доручено відповідній дисциплінарній комісії /а.с. 125, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 03.07.2024 №635 "Про продовження строку проведення службового розслідування" у зв`язку з надходженням рапорту начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_6 про необхідність продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599, відповідно до вимог частини третьої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, продовженого строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування", до 18.07.2024 /а.с.126, том 1/.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 17.07.2024 № 673 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 20.06.2024 № 599 /а.с.127, том 1/.

Висновок службового розслідування затверджено начальником ГУНП в Полтавській області 18.07.2024.

Таким чином, доводи позивача спростовуються вищезазначеним.

Водночас, суд зауважує, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalidact). Водночас, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що навіть за умови порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, а також інших процедурних питань, які не були дотримані відповідачем під час прийняття оскаржуваного наказу, не може потягнути за собою безумовне скасування оскаржуваних наказів, за умови наявності факту вчиненого дисциплінарного проступку.

Наведена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 у справі №826/9858/18.

Відповідно до частин першої-другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи відповідачем доведено факт порушення позивачем чинного законодавства у вигляді неприбуття на службу у період після обіду 07.06.2024 та весь день 10.06.2024 без поважних причин.

Відсутність світла та мобільного зв`язку після обіду з 07.06.2024 та до 10.06.2024 (включно) у місці перебування позивача не підтверджено будь-якими доказами та не спростовано висновки відповідача щодо неповажності причин неприбуття позивача на службу та неповідомлення керівництва про погане самопочуття.

Таким чином, враховуючи вищезазначені обставини, суд дійшов висновку, що позивачем не доведена протиправність дій та рішень відповідача, проте, відповідачем доведено обґрунтованість та правомірність прийнятих ним наказів.

При вирішенні даної справи суд враховує, що згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29).

Інші доводи позивача є безпідставними та не впливають на висновки суду.

Посилання представника позивача на позиції Верховного Суду не спростовують встановлених обставин справи щодо здійснення позивачем дисциплінарного проступку.

Позовні вимоги стосовно поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області з 01.08.2024; стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.08.2024 по день прийняття рішення суду про поновлення на посаді є похідними від попередніх (основних) позовних вимог.

Таким чином, за відсутності підстав для задоволення основних позовних вимог, відсутні й підстави для задоволення похідних вимог про поновлення позивача на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Підстави розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Юліана Матвійчука, 83, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ) про визнання протиправними наказів та поновлення на посаді, стягнення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 20.03.2025.

Суддя Т.С. Канигіна