Справа № 120/12490/24
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2025-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

20 березня 2025 р. Справа № 120/12490/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян М.Б., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав про протиправність податкового повідомлення-рішення № від 13.09.2024.

Ухвалою суду від 30.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

17.10.2024 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" не сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання з податку на прибуток за І півріччя 2024 року у строк, встановлений статтею 57 ПК України.

Відповідач зазначає, що Порядок організації роботи Державної казначейської служби України у процесі управління коштами єдиного казначейського рахунку, затверджений наказом Державної казначейської служби України від 08.07.2016 №191 (у редакції наказу від 24.03.2023 № 74).

Відповідно до Порядку 191 виконання платіжних інструкцій Картотеки для перерахування коштів на рахунки, відкриті в Казначействі (крім загального фонду державного бюджету), здійснюється наступного операційного дня після дати їх реєстрації в АС «Є-Казна-Видатки».

Враховуючи положення вищенаведеного чинного нормативно-правового регулювання, відповідач вказує, що Управлінням Казначейства на наступний день, а саме - 20.08.2024, на підставі платіжної інструкції Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" №8 від 19.08.2024, було здійснено перерахування коштів.

Таким чином, згідно з даними ІС «Податковий блок» Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" () сплачено податкове зобов`язання з податку на прибуток 20.08.2024. тобто з порушенням визначеного статтею 57 ПК України строку, що відповідно до статті 124 ПК України є підставою для застосування до платника податків штрафних санкцій.

25.10.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив в якій Товариство, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, наполягав на тому, що обов`язок щодо сплати узгодженого грошового зобов`язання зі сплати податку на прибуток виконано 19.08.2024 своєчасно, без порушення строку його виконання.

Розгляд даної справи, відповідно до статті 258, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" () подало до контролюючого органу податкову декларацію з податку на прибуток за І квартал 2024 рік 06.08.2024 (№ 922184642).

Відповідно до податкової декларації з податку на прибуток за І квартал 2024 рік Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" узгоджена сума грошового зобов`язання, яка підлягає сплаті становить 420231 гривень.

22.08.2024 податковим органом за результатами камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток за І квартал 2024 року ТОВ «БК Стам» (), складено Акт №29524/02-32-04-06-07/389538983.

За висновками перевірки встановлено несвоєчасну сплату узгодженої суми грошового зобов`язання за податковою декларацією з податку на прибуток за І квартал 2024 року в розмірі 420231 грн, сплачено із затримкою на 1 календарний день, чим порушено п. 57.1 ст. 57 Кодексу.

На підставі зазначених в акті порушень 13.09.2024 ГУ ДПС у Вінницькій області винесено податкове повідомлення - рішення № згідно з яким у зв`язку з порушенням пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54, п.76.1 ст. 76, п. 120.1 ст. 120 ПК України за затримку на 1 календарний день сплати/ зарахування банком або органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів / грошового зобов`язання в сумі 420231 грн зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 21011,55 грн.

Позивач не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Вінницькій області від 13.09.2024 №, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступного висновку.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 4 частини 3 статті 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

У пункті 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Приписами підпунктів 62.1.2, 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Приписами статті 75 ПК України передбачено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні".

За приписами пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до п. п. 16.1.3 п.16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Згідно з пунктом 31.1 статті 31 ПК України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Відповідно до пункту 38.1 статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Положеннями пункту 137.4 статті 137 ПК України передбачено, що податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком.

Відповідно до підпункту 49.18.6 пункту 49.18 статті 49 ПК України встановлено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток (у тому числі платників частини чистого прибутку (доходу)), для податкової декларації (у тому числі розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку), яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

У відповідності до п. 54.1 ст. 54 ПК України крім випадків, передбачених податкових законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку що подається контролюючому органу у строки, встановлені Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з пункту 57.1 статті 57 Кодексу платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Спірним у даній справі є правомірність накладення, згідно з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, штрафу у розмірі 5% суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання на підставі статті 124 Податкового кодексу України.

Як вбачається зі змісту акту перевірки №29524/02-32-04-06-07/389538983 встановлено несвоєчасну сплату узгодженої суми грошового зобов`язання за податковою декларацією з податку на прибуток за І квартал 2024 року в розмірі 420231 грн, сплачено із затримкою на 1 календарний день, чим порушено п. 57.1 ст. 57 Кодексу.

Стаття 124 Податкового кодексу України визначає відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання.

Так, згідно з пунктом 124.1 цієї статті у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний (банківський) день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Відповідно до пункту 124.2 статті 124 Податкового кодексу України діяння, передбачені пунктом 124.1 цієї статті, вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Втім, судом встановлено, що позивач у порядку, визначеному податковим законодавством для сплати узгодженої суми грошового зобов`язання за податковою декларацією з податку на прибуток за І квартал 2024 року, вчасно виконав свій обов`язок.

Так, у матеріалах справи наявна платіжна інструкція №8 від 19.08.2024 про перерахування коштів з рахунку №UA0702054 на рахунок №UA83 02856, отримувач: «Головне УДКСУ у Вінницькій об./11021000, , банк Казначейство України (ел.адм. подат.)» у сумі 420231 грн. Призначення платежу сплата податку на прибуток.

Крім того, Управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області у листі №02.48-06/2100 від 10.09.2024 повідомило, що 19.08.2024 Управлінням Держказначейства отримано засобами системи дистанційного обслуговування платіжну інструкцію від ТОВ "БК Стам" №8 від 19.08.2024 на суму 420231 грн про перерахування коштів у оплату податку на прибуток.

На наступний день, 20.08.2024 Управлінням Державної казначейської служби України було здійснено перерахування коштів за платіжною інструкцією №8 від 19.08.2024.

Отже, аналізуючи вищенаведене, вбачається що позивач повністю та у встановлені законодавством терміни сплатив узгоджену суму грошового зобов`язання за податковою декларацією з податку на прибуток за І квартал 2024 року.

Суд зазначає, що перерахування Управлінням Державної казначейської служби України коштів за платіжною інструкцією №8 від 19.08.2024 на наступний день, що потягло за собою висновок відповідача про несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання позиваче, не містить ознак бездіяльності/протиправних дій такого платника податків та не можуть бути підставою для застосування штрафу, передбаченого пунктом 124.1 ст. 124 Податкового кодексу України.

Суд зазначає, що відповідно до п. 129.6 ПК України за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні послуги", з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей такий банк/орган, небанківський надавач платіжних послуг, емітент електронних грошей сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафи у розмірах, встановлених цим Кодексом.

Зокрема, у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 28.08.2018 у справі №803/1054/17 зазначено, що платник не несе відповідальності за дії банківських та кредитних установ, які беруть участь у багатостадійному процесі сплати та перерахування податків/зборів до бюджету.

Тобто за наявності в платника відповідних доказів, що підтверджують виконання усіх передбачених законодавством умов для визнання його добросовісним платником, обов`язок зі сплати відповідної суми податкового (грошового) зобов`язання слід визнати виконаним, незалежно від фактичного зарахування платежу до бюджетної системи України.

Також постанова Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 31.07.2018 у справі №808/2491/17 містить висновок, що з моменту прийняття банком зобов`язання з виконання доручення клієнта на переказ коштів, платник не може нести відповідальності у вигляді штрафних санкцій за невчасну сплату податків, зборів та обов`язкових платежів, з урахуванням того, що він вчасно виконав свій обов`язок зі сплати платежу. Аналогічні думки також викладені у постановах Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07.09.2018 у справі №823/1985/17 та від 03.04.2019 у справі № 826/573/18.

Отже суд зауважує, що своєчасне направлення позивачем до органу, який здійснює його розрахунково-касове обслуговування, належним чином оформлених платіжних інструкцій на оплату податкових зобов`язань при наявності необхідного обсягу коштів на рахунку є належними, необхідними та достатніми діями, які платник податку повинен вчинити для оплати податкового зобов`язання, тобто для виконання обов`язку, покладеного на нього законодавцем.

Таким чином, встановлені у даній справі обставини свідчать про те, що позивачем здійснено всі залежні від нього заходи для сплати зобов`язань у строк, визначений нормами Податкового кодексу України.

Водночас відповідачем на підставі відповідних доказів не доведено, а судом не встановлено обставин на підставі належних, допустимих та достовірних доказів, які б давали підстави вважати, що позивачем допущено протиправні дії/бездіяльність, які можуть бути підставою для застосування штрафу, передбаченого пунктом 124.1 ст. 124 Податкового кодексу України.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області № від 13.09.2024, яким застосовано до позивача штрафні санкції за порушення строку сплати узгодженого грошового зобов`язання зі сплати податку на прибуток у розмірі 5% в сумі 21011,55 грн.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, про наявність підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області № від 13.09.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" сплачений судовий збір в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Стам" (вул. Ак. Янгеля, 4-с, м. Вінниця, )

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, код ЄДРПОУ ВП 44069150)

Суддя Мультян Марина Бондівна