Справа № 560/4248/25
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2025-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4248/25
УХВАЛА

21 березня 2025 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Ковальчук О.К., розглянувши позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах Міністерства культури та стратегічних комунікацій України до Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Летичівської окружної прокуратури в інтересах Міністерства культури та стратегічних комунікацій України звернувся в суд з позовом до Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації щодо невиконання вимог чинного законодавства України з виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини за видом археологія - Поселення за 0,3 км. на північ від села Теліженці, Старосинявської селищної територіальної громади Хмельницького району та зобов`язати Департамент інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації виготовити облікову документацію на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 7 статті 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві керівник Летичівської окружної прокуратури звертається до суду в порядку реалізації своїх владних управлінських повноважень, а саме - представництва інтересів Міністерства культури та стратегічних комунікацій України.

Відповідно до частини 4 статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

В абзаці 1 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" № 1697-VII передбачено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях: у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 сформулювала загальні умови для звернення прокурора замість органу державної влади (орган місцевого самоврядування), який не здійснює свої відповідні повноваження для захисту інтересів держави, зокрема:

прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу;

бездіяльність означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону № 1697-VII, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;

прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону № 1697-VII, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, зазначив, що Міністерство неодноразово зверталось до органу охорони культурної спадщини Хмельницької області військової адміністрації з ініціативними листами , в яких наголошувалось на необхідності виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства.

Пунктами 4.8, 4.9 розділу IV Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, у редакції наказу Міністерства культури тa інформаційної політики України від 01.03.2024 №158, визначено, що уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, внесений до Переліку до набрання чинності цим Порядком, у строк, що не перевищує 3 років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку. МКІП (наразі Міністерств культури та стратегічних комунікацій України) координує стан складання уповноваженими органами облікової документації та, у разі необхідності, приймає рішення про зобов`язання уповноваженого органу забезпечити складання облікової документації.

Отже, органом, уповноваженим державою здійснювати захист інтересів держави у даній сфері є Міністерство культури та стратегічних комунікацій України.

Тому, суд вважає за необхідне, запропонувати керівнику Летичівської окружної прокуратури обґрунтувати належними та допустимими доказами відсутність у Міністерства можливості щодо звернення до суду з вимогами щодо виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, зокрема, надати докази невиконання цим органом покладених на нього повноважень, зазначити чим обумовлене не звернення з позовом про примусове виготовлення облікової документації та вжиті позасудові заходи для спонукання Міністерства ініціювати позов до власника пам`ятки місцевого значення стосовно щойно виявленого об`єкта архітектури.

Згідно з частинами 1-2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

У позовній заяві позивач вказує, що з моменту набуття об`єктом Поселення, за 0,3 км. на північ від села Теліженці, статусу, нововиявленого археологічного об`єкта культурної спадщини (1999 року) уповноважений орган у сфері охорони культурної спадщини - Департаментом інформаційної, діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА не вжив заходів щодо виготовлення облікової документації, що унеможливлює його занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, що призводить до руйнування об`єкта культурної спадщини та використання його території не за призначенням.

Отже, підстави для звернення до суду з вимогами про складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини виникли з травня 1999 року.

Водночас, до суду з позовом про зобов`язання Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації виготовити облікову документацію на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини перший заступник керівник Летичівської окружної прокуратури звернувся у березні 2025 року.

За змістом частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави є, зокрема, порушення або загроза порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Тому обчислення тримісячного строку звернення до суду з позовом про невжиття належних заходів щодо складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, розпочинається з 18.05.1999, а не з надіслання позивачем листа про надання відповідної інформації.

Відтак, керівник Летичівської окружної прокуратури звернувся до суду з цим позовом з пропуском, строку, встановленого статтею 122 КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання доказів невиконання Міністерством культури та стратегічних комунікацій України покладених на нього повноважень щодо звернення до суду з вимогами про виготовлення облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини самостійно, обґрунтування щодо не звернення Міністерства культури та стратегічних комунікацій України з позовом про примусове укладення облікової документації та вжиті позасудові заходи для спонукання Міністерства ініціювати позов до власника пам`ятки місцевого значення стосовно щойно виявленого об`єкта архітектури і заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяО.К. Ковальчук