Справа № 140/14937/24
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2025-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог

21 березня 2025 року ЛуцькСправа № 140/14937/24
Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до військової частини НОМЕР_1 (далі в/ч НОМЕР_1 , відповідач) визнання протиправною бездіяльності щодо не нарахування та невиплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07.02.2020 по 22.11.2024 (згідно норм статті 117 КЗпП України у редакції, яка діяла до та після 19.07.2022), виходячи з середньомісячного грошового забезпечення за останні два календарні місяці служби, що передують місяцю звільнення з військової служби відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» від 08.02.1995 №100 (далі Постанова №100);

зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07.02.2020 по 22.11.2024 (згідно з нормами статті 117 КЗпП України у редакції, яка діяла до та після 19.07.2022), виходячи з середньомісячного грошового забезпечення за останні два календарні місяці служби, що передують місяцю звільнення з військової служби відповідно до Постанови №100.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

12.03.2025 суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху, відповідно до якої позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду - п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, та роз`яснено, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву буде залишено без розгляду на підставі частини п`ятнадцятої статті 171, пункту 7 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

18.03.2025, на виконання ухвали суду від 12.03.2025 про залишення позовної заяви без руху, до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків. Заява обґрунтована тим, що звернення позивача до суду стосується одного виду грошового забезпечення індексації.

На виконання постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2022 у справі №140/6034/21 відповідачем здійснено виплату індексації 15.06.2022 в розмірі 9 490,47 грн. З таким розрахунком індексації позивач не погодився та оскаржив його у судовому порядку (справа №140/18095/23). На виконання постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2024 у справі №140/18095/23 відповідачем було здійснено перерахунок і доплату індексації за один і той же період, а саме 22.11.2024 в розмірі 101 718,24 грн.

Позивач покликається, що оскільки виплата середнього заробітку стосується одного і того самого виду грошового забезпечення, а саме: індексації грошового забезпечення, то проведена відповідачем 15.06.2022 (9490,47 грн) виплата індексації не може вважатися проведенням остаточного розрахунку, оскільки така виплата була оскаржена у судовому порядку. Таким чином, на думку позивача, 22.11.2024 є фактичним розрахунком з належної позивачу індексації грошового забезпечення.

Після проведеного відповідачем перерахунку та доплати індексації 22.11.2024 позивач звернувся з даним адміністративним позовом в межах місячного терміну.

Аналізуючи заяву про усунення недоліків, суд приходить до таких висновків.

Як визначено частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до правової позиції, сформованої в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16, яка узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 08.02.2022 у справі №755/12623/19, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України і статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

11.02.2021 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у справі №240/532/20 дійшов висновку, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України.

Суд звертає увагу, що предметом даного спору є вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні, а тому строк звернення до суду становить один місяць з дня фактичного розрахунку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 07.02.2020 звільнено з військової служби.

З огляду на те, що відповідач в день звільнення не здійснив виплату, серед іншого, індексації грошового забезпечення та індексації-різниці позивач звернувся до суду.

З цього приводу відомо, що рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 у справі №140/6034/21 позов ОСОБА_1 до в/ч НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії задоволено частково; визнано протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо нездійснення ОСОБА_1 перерахунку раніше виплаченої індексації грошового забезпечення з 01 грудня 2015 року по 28 лютого 2018 року із застосуванням базового місяця - січня 2008 року, за період з 01 березня 2018 року по 07 лютого 2020 року із застосуванням базового місяця - березень 2018 року; зобов`язано в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01 грудня 2015 року по 28 лютого 2018 року із застосуванням базового місяця - січня 2008 року, за період з 01 березня 2018 року по 07 лютого 2020 року із застосуванням базового місяця - березень 2018 року (з урахуванням виплачених сум); в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2022 у справі №140/6034/21 рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 у справі №140/6034/21 скасовано; адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково; визнано протиправними дії в/ч НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з грудня 2015 року по лютий 2018 року; зобов`язано в/ч НОМЕР_1 здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з грудня 2015 року по лютий 2018 року, виходячи з розрахунку місяця, в якому відбулось підвищення, квітень 2009 року та положень Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078; в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

На виконання вказаного рішення відповідачем 15.06.2022 виплачено індексацію грошове забезпечення у розмірі 9490,47 грн (а.с.8зворот).

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 20.03.2024 у справі №140/18095/23 позов задоволено частково; визнано протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 індексації-різниці за період з 01.03.2018 по 07.02.2020; зобов`язано в/ч НОМЕР_1 здійснити перерахунок та виплату (з урахуванням виплачених сум) ОСОБА_1 індексації-різниці за період з 01.03.2018 по 07.02.2020 відповідно до абзаців 4, 5, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078; в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2024 у справі №140/18095/23 рішення Волинського окружного адміністративного суду 20.03.2024 у справі №140/6034/21 в частині покладення на в/ч НОМЕР_1 обов`язку здійснити перерахунок та виплату (з урахуванням виплачених сум) ОСОБА_1 індексації-різниці за період з 01.03.2018 по 07.02.2020 відповідно до абзаців 4, 5, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078, а також в частині відмови у задоволенні решти позовних вимог скасувати та ухвалити в цій частині постанову, якою зобов`язано в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію-різницю грошового забезпечення в розмірі 4443 грн 25 коп. в місяць за період з 01.03.2018 по 07.02.2020 відповідно до абзаців 4, 5, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078; у решті рішення Волинського окружного адміністративного суду від 20.03.2024 у справі №140/18095/23 залишено без змін.

На виконання вищевказаного судового рішення відповідач виплатив індексацію-різницю грошового забезпечення 22.11.2024 у розмірі 101718,24 грн (а.с.9).

З огляду на вищенаведене слід дійти висновку, що оскільки індексацію грошового забезпечення на виконання судового рішення у справі №140/6034/21 позивачеві фактично виплачено 15.06.2022, місячний строк звернення до суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за затримку такої виплати розпочав свій відлік 16.06.2022 та сплив 17.07.2022.

Тобто строки звернення за кожною підставою для нарахування середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку обраховується окремо.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 10.02.2022 у справі №300/3142/20, від 07.09.2023 у справі №160/914/23, застосування якої судом є релевантним у спірних правовідносинах.

Отже, зважаючи на те, що з вимогами про нарахування та виплату середнього заробітку за весь час затримки виплати індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 звернувся 24.12.2024, позивач пропустив місячний строк звернення до суду з такими вимогами.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості, тобто, існували такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та підтверджені належними доказами.

Поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям: існують обставини, які унеможливлювали або ускладнили вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди для звернення до суду; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути врахована судом лише у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду доводи позивача про те, що звернення особи до суду щодо виплати середнього заробітку здійснюється після припинення триваючого правопорушення, що відбувається після виплати всіх сум, що належать працівнику при звільненні, тобто повного, а не часткового розрахунку та те, що виплата середнього заробітку стосується одного і того самого виду грошового забезпечення, а саме: індексації грошового забезпечення, суд відхиляє, оскільки відповідно до правової позиції, сформованої в постановах Верховного Суду від 10.02.2022 у справі №300/3142/20, від 07.09.2023 у справі №160/914/23 строки звернення за кожною підставою для нарахування середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку обраховується окремо залежно від проведеної виплати на виконання кожного рішення суду. Тобто підставою для нарахування середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку є саме факт проведення виплати грошового забезпечення, а не повної виплати складових грошового забезпечення за певний період.

Суд зазначає, що наведені у заяві причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, оскільки обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, судом не встановлено.

Так, наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини першої якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною другою статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки позивач не навів обґрунтованих причин пропуску строку звернення до суду для визнання їх поважними, відтак у суду відсутні підстави для поновлення строку звернення до суду із заявлених підстав.

Отже, позивач пропустив строк звернення до суду в частині позовних вимог за період, що передує місячному строку звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для застосування приписів КАС України щодо визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а відтак і про залишення без розгляду даного позову в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності щодо не нарахування та невиплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, а саме: індексації грошового забезпечення за період з грудня 2015 року по лютий 2018 року, виходячи з розрахунку місяця, в якому відбулось підвищення, квітень 2009 року на виконання судового рішення у справі №140/6034/21.

Керуючись частинами першою, другою статті 122, частиною третьою статті 123, пунктом 8 частини першої статті 240, статтями 248, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності щодо не нарахування та невиплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, а саме: індексації грошового забезпечення за період з грудня 2015 року по лютий 2018 року, виходячи з розрахунку місяця, в якому відбулось підвищення, квітень 2009 року на виконання судового рішення у справі №140/6034/21.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання.

Суддя Н.Б.Плахтій