Справа № 826/1646/15
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 березня 2025 року Справа № 826/1646/15
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №826/1646/15 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП не зазначений) до Головного управління Міністерства внутрішніх справі України в м. Києві (вул. Володимирська 15, м. Київ, 01001, ) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

28.01.2025 Черкаський окружний адміністративний суд прийняв до свого провадження справу №826/1646/15 за позовом ОСОБА_1 (представник позивача - адвокат Святогор Олексій Анатолійович за ордером - РНОКПП не зазначений, відомості про електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС не зазначені) до Головного управління Міністерства внутрішніх справі України в м. Києві про визнання протиправним та скасування індивідуального акта та запропонував позивачеві обгрунтувати зміст і характер порушеного права обраним відповідачем, запропонував сторонам надати актуальні відомості щодо рішення Конституційного Суду України щодо спірних правовідносин, а також письмово повідомити про доцільність залучення інших учасників, обґрунтування позицій з наданням доказів на підтвердження обставин у спірних відносинах, призначити підготовче судове засідання на 26.02.2025 о 13 годині 30 хвилин із повним фіксуванням судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ЄДРСР 124778663).

Ухвалою суду від 26.02.2025 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем; розрахунку сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру до різних відповідачів; обрання способу захисту з урахуванням ст.5 КАС України; повідомлення відомостей на виконання п.2 ч.5 ст.160 КАС України стосовно ОСОБА_1 щодо доказів на підтвердження місця реєстрації та фактичного місця проживання, довідки РНОКПП, адреси електронної пошти та електронного кабінету в ЄСІТС та стосовно адвоката як представника - актуальності дані щодо дії договору про правничу допомогу, РНОКПП, відомостей про електронний кабінет в ЄСТІС; обгрунтованого клопотання про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на чиїй стороні та/або про залучення співвідповідача чи заміну відповідача, 10.03.2025 продовжив строк для усунення недоліків, позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем; розрахунку сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру до різних відповідачів; обрання способу захисту з урахуванням ст.5 КАС України; повідомлення відомостей на виконання п.2 ч.5 ст.160 КАС України стосовно ОСОБА_1 щодо доказів на підтвердження місця реєстрації та фактичного місця проживання, довідки РНОКПП, адреси електронної пошти та електронного кабінету в ЄСІТС, відомостей про електронний кабінет в ЄСТІС; обґрунтованого клопотання про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на чиїй стороні та/або про залучення співвідповідача чи заміну відповідача, нотаріально посвідченої довіреності представляти інтереси позивача в адміністративній справі №826/1646/15.

11.03.2025 вх.№12190/25 представник позивача Рейніш Л.В. (електронна довіреність від 01.03.2025) надіслав уточнену редакцію позовної заяви. Просить долучити співвідповідачів у справі: Управління державної автомобільної інспекції Головне управління МВС України в місті Києві, Міністерство внутрішніх справ України, Головне управлінн НП в м. Києві, третьою особою на стороні позивача - Київську міську організацію Профспілки атестованих працівників внутрішніх справ України, просить: визнати протиправними та скасувати накази: Міністра внутрішніх справ України Авакова Арсена Борисовича від 17.01.2015 №53 о/с «по особовому складу» у частині звільнення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 - старшого інспектора дорожньо-патрульної служби (міліція м/б) 4-го взводу роти з обслуговування інспекції; стаціонарних постів полку дорожньо-патрульної служби Державної автомобільної Начальника Головного управління МВС України в місті Києві Терещука О.Д. від 30.01.2015 №59 о/с «щодо особового складу» у частині звільнення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 , старшого інспектора дорожньо-патрульної служби (міліція м/б) 4-го взводу роти з обслуговування стаціонарних постів полку дорожньо-патрульної служби Державної автомобільної інспекції, з органів внутрішніх справ на підставі п. 10 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про очищення влади» від 16.09.2014 №1682-УII та пп. «а» п. 62 та п. 66 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ; поновити на посаді старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 , старшого інспектора дорожньо-патрульної служби (міліція м/б) 4-го взводу роти з обслуговування стаціонарних постів полку дорожньо-патрульної служби Державної автомобільної інспекції; зобов`язати Головне управління НП в м. Києві розглянути питання про продовження служби в поліції старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 , старшого інспектора дорожньо-патрульної служби (міліція м/б) 4-го взводу роти з обслуговування стаціонарних постів полку дорожньо-патрульної служби Державної автомобільної інспекції на відповідній посаді.

Не застосовувати неконституційну норму підпункту 6 пункту 3 Постанови КМУ №1213 від 09.12.2020 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. №100 та стягнути з ГУ МВС в місті Києві на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, яке складає за: період 1, з 17.01.2015 (наступний день після звільнення) до 06.11.2015,- 261992,97 грн; період 2, з 07.11.2015 (день підвищення посадового окладу) до 11.12.2020 (останній день чинності п.10 Порядку № 100),- 1 010 246,72 грн; період 3 з 12.12.2020 (день втрати чинності п.10 Постанови №100) по день ухвалення судом першої інстанції рішення у даній справі, добутку з 135,64 грн (середньоденна заробітна плата позивача у 2014 році) * (кількість к.д. з 12.12.2020 до дня прийняття рішення по справі) * 6,57 (коефіцієнт зростання мінімальної заробітної плати) з врахуванням компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з затримкою термінів її виплати.

Допустити негайне виконання рішення у частині поновлення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 , старшого інспектора дорожньо-патрульної служби (міліція м/б) 4-го взводу роти з обслуговування стаціонарних постів полку дорожньо-патрульної служби Державної автомобільної інспекції та в частині стягнення з Головного управління МВС в місті Києві грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу у сумі стягнення за один місяць. Стягнути моральну шкоду у сумі - розміру 72 мінімальних заробітних плат на час прийняття рішення та коефіцієнта 1,6875 з Міністерства внутрішніх справ України на користь ОСОБА_1 .

Встановити Головному управлінню Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві строк в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили для подання звіту про виконання рішення.

Грошова сума компенсації моральної шкоди є ймовірною, і під час її визначення враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставини, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди не є сталою величиною, а визначається судом у кожному конкретному випадку з урахуванням всіх обставин справи, має бути не більш аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен приводити до її збагачення (вказав Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2024 року у справі №293/174/23).

Відповідно до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Позивач у позовній заяві просить стягнути 72 мінімальних заробітних плат на час прийняття рішення та коефіцієнта 1,6875 з Міністерства внутрішніх справ України на користь ОСОБА_1 , проте не зазначає про відшкодування (компенсацію) і не окреслює суму відшкодування шкоди з доказами на підтвердження та власним розрахуноком.

Особливістю стягнення відшкодування моральної шкоди, є те, що сума визначена до стягнення має містити доводи про: характер завданої шкоди; ступінь спричинених душевних (психічних) і/або фізичних страждань; наявність спричиненого погіршення фізичних і/або розумових здібностей або втрата можливості їх реалізувати; ступінь вини особи, яка спричинила моральну шкоду.

Для підтвердження наявності підстав для стягнення відшкодування (компенсації) моральної шкоди через неправомірні рішення, дії та/або бездіяльність органів державної влади позивачі застосовують увесь різноманітний арсенал доведення своєї позиції від лікарських документів, розрахункових документів на придбання ліків, висновків лікарських консиліумів і до свідчень про окремі факти, документів кадрового діловодства, документів про зміну сімейного стану, проте матеріали справи не містять обгрунтування відшкодування шкоди у сумі 90000 грн.

Позивач не обгрунтовує визначеного джерела стягнення відшкодування під час реалізації компетентності. Позовна заява не містить обґрунтування обставин причинно-наслідкового зв`язку між неправомірним рішенням Комісії як відповідача та обставинами для відшкодування коштів особі з доказами, що свідчили би про моральну шкоду.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Обов`язковість виконання судового рішення є важливою складовою права особи на справедливий суд.

Відповідно до ст.381-1 судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382 - 3 і 383 цього Кодексу. Відповідно до ст.382-1 розгляд заяви про зобов`язання подати звіт про виконання судового рішення якщо суб`єктом владних повноважень є колегіальний орган і судовим рішенням такого суб`єкта владних повноважень зобов`язано вчинити певні дії, суд може зобов`язати подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення кожного з членів такого колегіального органу, до чиїх повноважень, завдань чи функцій належить забезпечення виконання такого судового рішення (ч.4), оскільки провадження у справі не відкрите суд доходить висновку у передчасності вимоги про встановлення судового контролю.

Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів) у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Представник не надав копію нотаріально посвідченої довіреності з обсягом повноважень щодо захисту позивача у справі за правилами загального провадження (не є малозначною) та відомості щодо діяльності ФОП.

Згідно зі ст. 57 КАСУ представником у суді може бути адвокат чи законний представник.

Представництво у суді особою, яка не має статусу адвоката, передбачено лише у спорах, що виникають з трудових відносин, а також у малозначних справах, проте ця справа стосується проходження публічної служби позивачем.

ВС у справі № 640/8223/22 наголосив: представництво іншої особи в суді з 01.01.2019 здійснюється адвокатом. За приписами частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Позивач не надав підтвердження, що не є службовою особою, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище у контексті спірних правовідносин під час проходження публічної служби і звернення до суду з позовом.

Усупереч вимог п.2, 4 ч.5 ст.160 КАС України не зазначив зміст і характер порушеного права кожним із обраних співвідповідачів; не вказує ціну позову і одночасно формує вимогу стягнути моральну шкоду, проте суму відшкодування не зазначає; вимоги зобов`язального характеру до ГУНП формує без урахування правильного найменування і способу захисту відповідно до п.4 ч.1 ст.5 КАС України - не йдеться про протиправну бездіяльність обраного співвідповідача; не надає обгрунтованого клопотання про залучення третьої особи з якими вимогами і на чиїй стороні.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

ВПВС у справі № 999/222/23 зауважує, що зазначення у вступній частині позовної заяви особи, яка, на думку позивача, має брати участь в судовому розгляді в якості третьої особи не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи під час відкриття суддею провадження у справі. Під час вирішення питання про залучення третьої особи суд має заслухати думку відповідача щодо цього. До того ж, третя особа може бути залучена до участі у справі судом першої інстанції до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання ухвалою суду за наслідком розгляду відповідної заяви про залучення третьої особи до участі у справі.

Згідно з частиною 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись статтями 2, 44, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справі України в м. Києві про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів.

Надати ОСОБА_1 як позивачу для усунення недоліків позовної заяви додатково п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено кожним із обраних співвідповідачів; визначення ціни позову; обрання способу захисту з урахуванням ст.5 КАС України; нотаріально посвідченої довіреності на право представляти інтереси позивача в адміністративній справі №826/1646/15 та види діяльності ФОП ОСОБА_2 у контексті повноважень представництва у цій справі; редакції позовної заяви із описом додатків із зазначенням кількості аркушів; обгрунтованого клопотання про залучення третьої особи; оформлення позову з дотриманням вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо відомостей про електронний кабінет; обгрунтування статусу позивачами є/не є службовою особи, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займала відповідальне та особливо відповідальне становище.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА