Справа № 320/31257/24
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2025-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2025 року м. Київ № 320/31257/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Крузо-Дизайн» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Крузо-Дизайн» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому позивач просить суд зменшити на 32 347,43 грн суму грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні відповідача від 21 лютого 2024 року № 116750411 про застосування штрафу у сумі 54 063,55 грн, шляхом часткового визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21 лютого 2024 року № 116750411 в частині застосування штрафу у сумі 32 347,43 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем за результатами камеральної перевірки складено акт від 18 січня 2024 року №3615/Ж5/26-15-04-11-03/43845821. Камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладених в Єдиному реєстрі податкових накладених. За результатами перевірки податковим органом 21 лютого 2024 року прийнято податкове повідомлення-рішення №116750411 щодо застосування штрафу у розмірі 50% на суму 54 063,55 грн. Вважає, що відповідачем неправильно обраховано штрафні санкції. Просить суд задовольнити позов.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, не погодившись з доводами викладеними у позовній заяві, подав відзив на позовну заяву, де зазначив, що за результатами проведеної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України в частині порушений термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Податкові накладні позивача, які наведені в акті камеральної перевірки, зареєстровані з порушенням термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, які визначені у пункті 201.10 статті 201 ПК України, що є підставою для притягнення позивача до відповідальності. Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Просить суд відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

18 січня 2024 року Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Крузо-Дизайн».

За результатами камеральної перевірки складено акт від 18 січня 2024 року №3615/Ж5/26-15-04-11-03/43845821.

Камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладених в Єдиному реєстрі податкових накладених.

На підставі висновків акта камеральної перевірки від 18 січня 2024 року №3615/Ж5/26-15-04-11-03/43845821, Головним управлінням ДПС у м. Києві 21 лютого 2024 року прийнято податкове повідомлення-рішення №116750411 щодо застосування штрафу у розмірі 50% на суму 54 063,55 грн.

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням від 21 лютого 2024 року № 116750411 позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив із такого.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відтак суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2,3частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні» .

Пунктом 11 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень ПК України передбачено, що з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Абзацом 1 пункту 201.10 статті 201 Кодексу встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

На момент виникнення спірних правовідносин абзацом 3 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України було передбачено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно із підпунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Пунктом 5 Порядку №1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, а також з урахуванням Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктами 12-15 вказаного Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 2001.3 і 2001.9 статті 2001 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Отже, як ПК України так і Порядком №1246 передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення перевірки, платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Як встановлено судом згідно з розрахунком штрафу, вказаним в додатку до податкового повідомлення-рішення від 21 лютого 2024 року №116750411 податковим органом застосовано такі розмірі штрафу:

податкова накладна №4 від 29.07.2022, дата реєстрації 18.08.2022, з затримкою на 3 дні, сума ПДВ 2 666,66 грн, розмір штрафу 10% від суми ПДВ становить 266,67 грн;

податкова накладна №3 від 01.09.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 300 дні, сума ПДВ 2 746,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 098,67 грн;

податкова накладна №2 від 01.09.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 300 дні, сума ПДВ 2 746,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 098,67 грн;

податкова накладна №13 від 25.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 378 дні, сума ПДВ 7 666,67 грн, розмір штрафу 50% від суми ПДВ становить 3 833,34 грн;

податкова накладна №6 від 10.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 378 дні, сума ПДВ 4055,11 грн, розмір штрафу 50% від суми ПДВ становить 2 025,06 грн;

податкова накладна №8 від 11.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 378 дні, сума ПДВ 6546,4 грн, розмір штрафу 50% від суми ПДВ становить 3 273,2 грн;

податкова накладна №5 від 10.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 378 дні, сума ПДВ 5558,33 грн, розмір штрафу 50% від суми ПДВ становить 2 779,17 грн;

податкова накладна №20 від 18.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 1845 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 738 грн;

податкова накладна №7 від 14.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 361 дні, сума ПДВ 3 791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №12 від 18.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 7 291,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 2 916,67 грн;

податкова накладна №15 від 18.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 2460 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 984 грн;

податкова накладна №17 від 18.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 2460 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 984 грн;

податкова накладна №16 від 18.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 8876,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 3 550,67 грн;

податкова накладна №11 від 18.05.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №4 від 14.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 361 дні, сума ПДВ 4666,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 866,67 грн;

податкова накладна №8 від 14.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 361 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №14 від 18.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №18 від 18.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №13 від 18.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №5 від 14.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 361 дні, сума ПДВ 4666,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 866,67 грн;

податкова накладна №19 від 18.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 346 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №6 від 14.07.2022, дата реєстрації 27.07.2023, з затримкою на 361 дні, сума ПДВ 3791,67 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 1 516,67 грн;

податкова накладна №3 від 24.06.2022, дата реєстрації 04.05.2023, з затримкою на 293 дні, сума ПДВ 36 621,83 грн, розмір штрафу 40% від суми ПДВ становить 14 648,73 грн.

Наявність порушення не заперечується й позивачем, водночас він зауважує, що на дату застосування штрафних санкцій 21.02.2024 року ГУ ДПС у м. Києві повинно було керуватись пунктами 80-90 підрозділу 2 ПК України, якими передбачено інший розмір штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Надаючи оцінку вказаним аргументам позивача, які покладені в основу цього позову, суд зазначає наступне.

Законом №2876-ІХ, який набрав чинності 08 лютого 2023, підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктами 89 та 90.

Так, пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Отже, вказаними змінами на період дії воєнного стану в Україні та протягом шести місяців після його припинення або скасування установлено відмінні від пункту 201.10 статті 201 ПК України граничні строки реєстрації податкової накладної (та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної) в ЄРПН (збільшені у порівнянні із загальними строками, визначеними пунктом 201.10.статті 201 ПК України).

Згідно з пунктом 90 підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» 24.02.2022 №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Отже, Законом №2876-ІХ також зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У межах спірних правовідносин судом встановлено, що згідно розрахунку штрафу (додатку до податкового повідомлення-рішення №116750411 від 21.02.2024) податковим органом застосовано штраф в розмірі 40 %, 50%.

Однак, суд зауважує, що Законом №2876-IX не визначено особливостей застосування тих чи інших положень та дати, з якої відповідні положення мають застосовуватись.

Поряд з цим на момент складання акту камеральної перевірки від 18 січня 2024 року та винесення спірного податкового повідомлення-рішення 21.02.2024 вже набули чинності зміни, внесені Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ до ПК України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які, зокрема, пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану та порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Пунктом 11 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Враховуючи вищевказане суд констатує, що на день прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Суд встановив, що відповідач суму штрафу за порушення позивачем граничного строку для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахував згідно з положеннями пункту 120-1.1статті 120-1 ПК України.

Разом з тим, виходячи з приписів пункту 11 підрозділу 10 розділу ХІХ «Перехідні положення» ПК України, відповідач при визначенні розміру штрафу повинен був керуватися саме нормами Закону № 2876 -ІХ.

Суд зазначає, що у положеннях ПК України серед основних засад податкового законодавства передбачено принцип презумпції правомірності рішень платника податків, суть якого зводиться до того, що у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Отже, мова йде не лише про загальнообов`язкове усунення юридичних колізій, яке є одночасно і правом (повноваженням), і процесуальним обов`язком суду при звичайному (безвідносно до виду правовідносин) правозастосуванні. Мова про порядок вирішення ситуацій, у яких стикаються (конфліктують) інтереси платника податків і контролюючого органу, а норми податкового права, що регулюють такі правовідносини, прямо чи внаслідок їх тлумачення, а також у своїй сукупності, не є однозначними та допускають множинне трактування їхніх прав та обов`язків, внаслідок якого можливе вирішення справи як на користь платника, так і проти нього.

Презумпція сформульована як принцип у статті 4 ПК України (пункт 4.1.4). Саме таким чином встановлено найвищий ступінь її імперативності. Крім того, презумпція також закріплена як спеціальна норма у пункті 56.21 статті 56 ПК України саме для цього виду правовідносин, що означає безумовне її врахування при вирішенні спорів, що регулюються означеною статтею. Так, відповідно до пункту 56.21 ст. 56 ПК України, у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Більше того, наведеною нормою охоплюються не лише очікування платника; запровадженням у податковому законодавстві цієї презумпції як принципу (основної засади) накладається відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного нею варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про неправомірність розрахунку суми штрафу в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні від 21 лютого 2024 року №116750411, що в свою чергу свідчить про його невідповідність критеріям, визначеним частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 20.1.18 пункту 20.1 статті 20 ПК України саме контролюючі органи, а не суд мають право визначати у порядку, встановленому цим Кодексом, суми податкових та грошових зобов`язань платників податків.

Крім того, суд не може підміняти суб`єкта владних повноважень та здійснювати розрахунок/перерахунок грошового зобов`язання.

Функція судового контролю під час розгляду справ полягає у перевірці правомірності винесеного рішення податкового органу і не може виражатися у здійсненні замість суб`єкта владних повноважень його службової діяльності, яка полягає у визначенні у порядку, встановленому цим законодавством, сум податкових та грошових зобов`язань платників податків.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

На думку суду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності прийняття оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги є такими, що підлягають до задоволення.

Судові витрати, відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, а тому на користь позивача належить стягнути 3 028,00 грн судових витрат, пов`язаних із сплатою судового збору.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Крузо-Дизайн» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 21 лютого 2024 року №116750411.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Крузо-Дизайн» (, місцезнаходження: 01014, м. Київ, вул. Звіринецька, буд.63, кв. (офіс) 1) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (, місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.