Справа № 420/26853/24
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/26853/24

Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А. Дата і місце ухвалення: 02.12.2024р., м. Одеса
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого - Ступакової І.Г.

суддів - Бітова А.І.

- Лук`янчук О.В.

при секретарі - Гудзікевич Я.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А :

В серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення від 26.06.2024р. №102/2024, яким закрито дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №6488/10, видане 23.03.2018р. Радою адвокатів Київської області) у зв`язку із спливом строку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1., порушеної за скаргою ОСОБА_2 від 29.11.2022р., КДКА Київської області дійшла необґрунтованого висновку про вчинення адвокатом дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме: порушення правил адвокатської етики. Приймаючи оскаржуване рішення відповідач виходив з того, що 08.10.2022р. адвокат ОСОБА_1 надав своєму клієнту вказівку ухилитись від виконання судового рішення, що набрало законної сили. У спростування наведеного позивач зазначив, що місцем проведення виконавчих дій у спірній ситуації було приміщення органу опіки та піклування Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області, звідки його клієнт ОСОБА_3 та інші учасники виконавчого провадження, зокрема стягувачка ОСОБА_2 , самостійно та без його вказівки чи поради покинули відповідне приміщення (місце проведення виконавчих дій). Позивач стверджує, що місце, де він просить свого клієнта ОСОБА_3 їхати додому та не створювати чергову стресову ситуацію для дитини, відбувається поза межами приміщення органу опіки та піклування. До того ж, рішенням КДКА Київської області від 25.01.2023р. №3/2023 було відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 за відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката, за скаргою, що була подана за тих самих обставин. Посилався позивач і на окремі порушення відповідачем встановленої законодавством процедури розгляду дисциплінарної справи.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не повне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, не правильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення від 02.12.2024р., з ухваленням по справі нового судового рішення - про задоволення його позову.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору суд першої інстанції встановив та підтвердив ту обставину, що КДКА Київської області не велись протоколи засідань дисциплінарної палата КДКА при розгляді дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Однак, суд дійшов необґрунтованого висновку, що таке порушення не є підставою для скасування оскаржуваного рішення КДКА Київської області від 26.06.2024р. №102/2024. Обов`язок відповідача щодо ведення протоколу засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури встановлено ч.4 ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». При цьому, Закон не містить положень про випадки, за наявності яких дозволяється не вести протокол засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Наявність чи відсутність протоколу напряму впливає на дотримання принципу законності в будь-якій адміністративній процедурі, включаючи процедуру дисциплінарного провадження щодо адвоката.

Також, апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не дотримано вимог ч.1 ст.90 КАС України щодо безпосереднього, всебічного, повного та об`єктивного дослідження доказів, які є у справі. Зокрема, судом не досліджено наданих позивачем електронних доказів - відеозаписів, на яких зафіксовано проведення виконавчих дій за участі адвоката ОСОБА_1. та інших учасників виконавчого провадження. Суд жодним чином не мотивував відхилення чи врахування відповідних доказів при ухваленні оскаржуваного рішення.

Посилається апелянт і на помилковість висновку суду першої інстанції про те, що на час прийняття рішення від 26.06.2024р. №102/2024 склад КДКА Київської області був повноважним. Судом не надано належної правової оцінки посиланням позивача на те, що у більшості членів КДКА Київської області з тих, які приймали участь у голосуванні спірного рішення, закінчився встановлений законодавством п`ятирічний строк їх повноважень.

Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що справу за його позовом без належного обґрунтування віднесено судом до категорії справ незначної складності та розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши суддю-доповідача та апелянта (позивача), перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 є адвокатом згідно свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №6488/10, виданого 23.03.2018р. Радою адвокатів Київської області.

29.11.2022р. за вх. №854 на адресу КДКА Київської області від ОСОБА_2 надійшла заява (скарга) з додатками щодо неправомірної поведінки адвоката ОСОБА_1., у якій скаржниця просила притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

У скарзі зазначалось, що постановою Київського апеляційного суду від 09.12.2021р. по справі №759/14917/20 зобов`язано ОСОБА_3 надавати ОСОБА_2 можливість безперешкодного спілкування, побачення та спільного проведення часу з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної суботи з 12.00 год. по 14.00 год. у приміщені органу опіки та піклування Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області в присутності психолога або працівника органу опіки та піклування.

08.10.2022р. орієнтовно з 12:00 год. - 12:20 год. адвокат ОСОБА_1 , надаючи правову допомогу своєму клієнту ОСОБА_3 (колишній чоловік ОСОБА_2 ) в межах виконавчого провадження №68511421, підбурював та рекомендував своєму клієнту вчиняти злочин, передбачений ст.382 КК України, тобто умисно не виконувати судове рішення. Скаржниця зазначала, що коли вона прибула до Гатненської сільської ради Фастівського району з метою участі у побаченні зі своєю донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке мало відбутися на виконання постанови Київського апеляційного суду від 09.12.2021р. по справі №759/14917/20, дитина була відсутня. Скаржниця зазначала, що потім вона побачила на парковці автомобіль її колишнього чоловіка, в якому, як стверджує ОСОБА_2 , знаходилася її донька. Коли це відбулося, відразу підійшов її колишній чоловік зі своїм адвокатом, який, в свою чергу, почав давати ОСОБА_3 поради їхати додому. На підтвердження зазначеного факту, скаржниця надала відео з телефонів. Скаржниця вказувала, що після цього її колишній чоловік сів у автівку та поїхав, так і не виконавши рішення суду.

19.01.2023р. на адресу КДКА Київської області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_1. щодо скарги ОСОБА_2 від 29.11.2022р. Адвокат зазначив, що його клієнт ОСОБА_3 є колишнім чоловіком заявниці - ОСОБА_2 . Наразі між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 тривають декілька сімейно-правових спорів (судових справ в різних судах України), які пов`язані з питаннями їх участі у вихованні спільної доньки ОСОБА_5 . Отже, фактично адвокат є «адвокатом опонента» по відношенню до заявниці ОСОБА_2 , тому подану заяву адвокат вважає засобом тиску на нього у зв`язку наданням правової допомоги ОСОБА_3 .

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 25.01.2023р. відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №6488/10, видане 23.03.2018р. Радою адвокатів Київської області). Палата дійшла висновку про те, що відомості, викладені в скарзі, не дають підстави для висновку про те, що наведена вище поведінка адвоката ОСОБА_1 має ознаки можливого вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІV-009/2023 від 28.04.2023р. скаргу ОСОБА_2 задоволено, скасовано рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області №3/2023 від 25.01.2023р. про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 та ухвалено нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Згідно вказаного рішення ВКДКА, надання адвокатом ОСОБА_1 08.10.2022р. своєму клієнту вказівки їхати з місця проведення виконавчих дій, тобто ухилення від виконання судового рішення, що набрало законної сили, свідчить про наявність в його діях ознак дисциплінарного проступку, а саме: порушення правил адвокатської етики - ст. ст. 7, 11, 12-1, 25 Правил адвокатської етики. ВКДКА звернуло увагу на характер правовідносин, в межах яких виникли обставини, за яких в діях адвоката встановлено ознаки дисциплінарного проступку - перешкоджання батьком у спілкування матері з дитиною. Зазначено, що пріоритетними в даній ситуації є інтереси дитини. ВКДКА звернуло увагу, що рішення щодо надання можливості матері спілкуватися, бачитися з дитиною не виконувалось ні добровільно, ні в порядку примусового виконання шість разів 22.01.2022р.у, 29.01.2022р., 05.02.2022р., 12.02.2022р., 24.09.2022р., 01.10.2022р., що підтверджується відповідними актами по виконавчій справі №759/14917/20. При цьому, на сьомий раз примусового виконання рішення 08.10.2022р. рішення не виконано саме за вказівкою адвоката ОСОБА_1.

Матеріали дисциплінарної справи повернуто до КДКА Київської області.

26.06.2024р. КДКА Київської області у складі членів дисциплінарної палати: голови дисциплінарної палати Степанова Євгена Віталійовича та інших членів дисциплінарної палати: Бірюкової Аліни Миколаївни , Грязнової Любові Миколаївни , Вороніної Наталії Юріївни, Лісниченко Єлизавети Сергіївни, Маліневского Олега Миколайовича, Очкольди Миколи Геннадійовича, Фоя Олени Володимирівни , та голови КДКА Поліщука Володимира Анатолійовича, розглянувши у відкритому засіданні дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 за ознаками дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами третім і п`ятим частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», заслухавши повідомлення члена дисциплінарної палати КДКА Київської області Очкольди М.Г. про результати перевірки, пояснення адвоката ОСОБА_1., прийняла рішення №102/2024 від 26.06.2024р., яким вирішила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 закрити у зв`язку зі спливом строку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, у вказаному рішенні дисциплінарна палата дійшла висновку про те, що відомості, викладені в скарзі ОСОБА_2 , дають підстави вважати, що наведена вище поведінка адвоката ОСОБА_1 є дисциплінарним проступком, передбаченим п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме: порушення правил адвокатської етики.

Відповідно до матеріалів дисциплінарної справи інкримінований адвокату дисциплінарний проступок був вчинений 08.10.2022р., тобто з його моменту пройшло більше одного року, що у відповідності до ч.2 ст.35 Закону, є підставою закриття дисциплінарної справи у зв`язку зі спливом строку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Не погоджуючись із правомірністю рішення КДКА Київської області від 26.06.2024р. №102/2024 ОСОБА_1 оскаржив його в судовому порядку.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції не прийняв до уваги посилання позивача на відсутність в його діях дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», зазначивши, що в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню КДКА Київської області виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

За висновками суду, процедура щодо порушення дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 та власне розгляду дисциплінарної справи відповідачем не порушена. Суд не прийняв до уваги посилання позивача на відсутність в дисциплінарній справі протоколу засідання ДП КДКА Київської області від 26.06.2024р. та протоколів інших засідань ДП КДКА Київської області, на яких вирішувались процедурні питання дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , зазначивши, що саме по собі вказане порушення, з урахуванням присутності адвоката на розгляді справи, не є підставою для скасування прийнятого на засіданні КДКА рішення від 26.06.2024р.

Що ж до посилань позивача на те, що станом на 26.06.2024р. в окремих членів Комісії закінчився строк повноважень в КДКА Київської області, то судом враховано, що рішенням Ради адвокатів України №101 від 06.09.2022р. продовжено повноваження осіб, що входили до складу КДКА Київської області.

Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції колегія суддів виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 08.07.2012р. №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).

Відповідно до ст.33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно ч.1, ч.2 ст.34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 36 Закону №5076-VI передбачено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Відповідно до ст.37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ст.39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Аналогічні за своїм змістом положення містяться також і у Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженому рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014р. №120 (далі - Положення №120).

Зокрема, п.30 Положення №120 також передбачено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Статтею 40 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. (ст.41 Закону №5076-VI)

Таким чином, підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарного проступку, питання щодо наявності чи відсутності складу якого у діянні адвоката з`ясовуються під час дисциплінарного провадження, за результатом якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Верховний Суд у постановах від 10 червня 2021 року по справі №826/15590/15, від 10.11.2022р. по справі №826/14291/17, від 19.10.2023р. по справі №280/1396/22, від 21.02.2024р. по справі №640/33374/21 зазначив, що правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Така позиція суду касаційної інстанції є сталою та, з урахуванням приписів ч.5 ст.242 КАС України, враховується колегією суддів під час розгляду даної справи.

А відтак, колегія суддів вважає правомірним ненадання судом першої інстанції правової оцінки висновкам відповідача, наведеним у спірному рішенні від 26.06.2024р. №102/2024 щодо наявності у діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку. Правову оцінку спірному рішенню КДКА Київської області правомірно надано судом першої інстанції виключно у контексті дотримання процедури його прийняття.

За наведених обставин, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на те, що судом першої інстанції не дотримано вимог ч.1 ст.90 КАС України, а саме: не досліджено наданих позивачем електронних доказів - відеозаписів, на яких зафіксовано проведення виконавчих дій за участі адвоката ОСОБА_1. та інших учасників виконавчого провадження.

Колегія суддів відмічає, що дисциплінарною палатою КДКА Київської області в оскаржуваному рішенні від 26.06.2024р. №102/2024 обставини викладено послідовно, а висновки зроблено в логічному взаємозв`язку із законодавчими приписами.

При вирішенні даного спору колегія суддів враховує, що у спростування кваліфікованого відповідачем порушення статей 7, 11, 12-1, 25 Правил адвокатської етики щодо надання 08.10.2022р. клієнту вказівки ухилитись від виконання судового рішення позивач пояснював, що місцем проведення виконавчих дій у спірній ситуації було приміщення органу опіки та піклування Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області, звідки його клієнт ОСОБА_3 та інші учасники виконавчого провадження, зокрема стягувачка ОСОБА_2 , самостійно та без його вказівки чи поради покинули відповідне приміщення (місце проведення виконавчих дій). Позивач стверджує, що місце, де він просив свого клієнта ОСОБА_3 їхати до дому та не створювати чергову стресову ситуацію для дитини, відбувається поза межами приміщення органу опіки та піклування.

Тобто, позивач не заперечує щодо надання 08.10.2022р. клієнту вказівки поїхати з місця виконання судового рішення, не надавши можливості матері спілкуватися, бачитися з дитиною.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості та вмотивованості рішення КДКА Київської області №102/2024 від 26.06.2024р. в частині надання оцінки поведінці адвоката ОСОБА_1 .

При зверненні з даним позовом до суду та в обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 посилається на те, що розгляд дисциплінарної справи здійснено неповноважним складом Комісії, оскільки у голови КДКА Київської області Поліщука В.А. та членів дисциплінарної палати КДКА Київської області, які приймали участь у прийнятті оскаржуваного рішення, Степанова Є.В. (голова палати), Бірюкової А.М., Грязнової Л.М., Вороніної Н.Ю., Лісниченко Є.С., Маліневського О.М., Очкольди М.Г., Фоя О.В., закінчився строк повноважень в КДКА Київської області.

Так, згідно статті 46 Закону №5076-VI організаційними формами адвокатського самоврядування є конференція адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рада адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Рада адвокатів України, з`їзд адвокатів України.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону №5076-VІ голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.

Частиною першою статті 54 Закону №5076-VI передбачено, що вищим органом адвокатського самоврядування України є з`їзд адвокатів України.

При цьому, у відповідності до ч.1 ст.55 Закону №5076-VI, у період між з`їздами адвокатів України функції адвокатського самоврядування виконує Рада адвокатів України.

Згідно приписів частини першої, третьої статті 57 Закону №5076-VI рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи протоколу Звітно-виборчої конференції адвокатів Київської області від 18.02.2017р., Звітно-виборча конференція адвокатів Київської області відбулась 18.02.2017р., на якій було обрано Голову КДКА Київської області Поліщука Володимира Анатолійовича та членів дисциплінарної палати КДКА Київської області, зокрема: Лісниченко Єлизавету Сергіївну , Бірюкову Аліну Миколаївну , Вороніну Наталію Юріївну , Олкову Тамілу Олександрівну , Качана Володимира Трохимовича , Грязнову Любов Миколаївну , Маліневського Олега Миколайовича , Очкольду Миколу Геннадійовича , Степанова Євгена Віталійовича , Павлова Миколу Олександровича , Фою Олену Володимирівну .

Згідно рішення Ради адвокатів Київської області від 29.11.2021р. (протокол №95) та рішення Ради адвокатів України від 15.12.2021р. №121, наступна Звітно-виборча конференція адвокатів Київської області мала відбутися 19.02.2022р., порядок денний якої передбачав, серед іншого, обрання Голови КДКА Київської області та членів дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Рішенням Ради адвокатів Київської області від 10.02.2022р. (протокол №99) перенесено проведення зборів адвокатів з виборів делегатів до покращення епідеміологічної ситуації в місті Києві та Київській області.

Як зазначає КДКА Київської області, звітно-виборча конференція адвокатів Київської області не може відбутися з об`єктивних підстав. Зокрема, 19.02.2022р. конференція адвокатів Київської області не відбулася через пандемію COVID-19, а з 24.02.2022р. конференція адвокатів Київської області не може відбутися через триваючу широкомасштабну збройну агресію Російської Федерації проти України.

В матеріалах справи міститься рішення Ради адвокатів України №101 від 06.09.2022р. «Щодо проведення звітно-виборної конференції адвокатів Київської області під час дії воєнного стану та повноважень членів органів адвокатського самоврядування», яким вирішено продовжити повноваження органів адвокатського самоврядування, зокрема, персоналізовано склад КДКА Київської області у складі Голови комісії та членів кваліфікаційної палати і дисциплінарної палати

Тобто, вказаним рішенням Ради адвокатів України продовжено повноваження осіб, що входили до складу КДКА Київської області.

Враховуючи положення ч.1 ст.55 Закону №5076-VI (у період між з`їздами адвокатів України функції адвокатського самоврядування виконує Рада адвокатів України) та ч.1 ст.57 Закону №5076-VI (рішення Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами), а також те, що рішення Ради адвокатів України №101 від 06.09.2022р. наразі є чинним та не оскаржено в судовому порядку (докази протилежного в матеріалах справи відсутні та колегією суддів не встановлено), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про прийняття спірного рішення від 26.06.2024р. №102/2024 повноважним складом КДКА Київської області.

Доводи апелянта щодо протилежного таких висновків суду не спростовують.

Більше того, ОСОБА_1 приймав участь у розгляді 26.06.2024р. щодо нього дисциплінарної справи, був обізнаний про склад дисциплінарної палати та, вважаючи, що у деяких її членів відсутні повноваження, не позбавлений був права заявити відвід членам КДКА відповідно до п.7.5 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013р. №77, однак таким правом не скористався.

Частиною 4 статті 40 Закону №5076-VІ передбачено, що під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до п.7.6 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013р. №77, засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем КДКА (Палати). Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати), а також про членів, що беруть участь в режимі відео-конференції, 8куре-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення

Відхиляючи доводи позивача про відсутність в матеріалах дисциплінарної справи протоколів засідань дисциплінарної палата КДКА при розгляді дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1. суд першої інстанції зазначив, що саме по собі вказане порушення, з урахуванням присутності позивача на розгляді справи, не є підставою для скасування прийнятого на засіданні КДКА рішення від 26.06.2024р.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки з матеріалів дисциплінарної справи видно, що сторонам дисциплінарного провадження були створені необхідні умови для реалізації їхніх законних прав, зокрема права на ознайомлення з матеріалами справи, надання пояснень, подання клопотань (заяв), участь у засіданнях дисциплінарної палати, і що сторони дисциплінарного провадження, у тому числі позивач, мали можливість реалізувати та фактично реалізовували такі права.

Будь-яких істотних порушень процедурного характеру, які б окремо або у своїй сукупності впливали на законність висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, судом не встановлено.

Крім того, на виконання ухвали апеляційного суду, відповідачем надано до справи Протоколи засідань ДП КДКА Київської області стосовно розгляду дисциплінарної справи відносно позивача, що спростовує доводи апеляційної скарги про порушення відповідачем процедури розгляду дисциплінарної справи з зазначеної підстави.

На підставі викладеного у сукупності колегія суддів доходить висновку, що КДКА Київської області, як суб`єктом владних повноважень, на якого ч.1 ст.72 КАС України покладає обов`язок доказування правомірності прийнятих ним рішень, доведено законність спірного рішення від 26.06.2024р. №102/2024. Підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

В обґрунтування своїх доводів про порушення судом першої інстанції норм процесуального права апелянт зазначає, що судом розглянуто справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою від 23.10.2024р. необґрунтовано відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Колегія суддів не приймає до уваги такі доводи апелянта.

Статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно ч.3 ст.257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи;6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 2 статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частина 4 статті 257, як і частина 4 статті 12 КАС України встановлює перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

За приписами ч.9 ст.171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа. Таким чином, вказане питання вирішується судом у будь-якому випадку з урахуванням вимог ст.12 КАС України щодо форм судочинства.

З урахуванням критеріїв, визначених ч.3 ст.257 КАС України, а також того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України), суд ухвалою суду від 02.09.2024р. прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та вирішив здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частина 12 статті 171 КАС України регламентує питання вирішення клопотання позивача про розгляд справи у спрощеному провадженні, якщо таке буде надано відповідно до ч.5 ст.161 КАС України.

Згідно ч.12 ст.171 КАС України якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 статті 262 КАС України встановлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При визначенні ухвалою суду від 02.09.2024р. порядку розгляду справи - за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, судом враховані характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

На думку колегії суддів, судом по даній справі створено учасникам процесу належні умови для реалізації своїх прав щодо ознайомлення з рухом справи. Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час судових засідань свої аргументи, які висловлені нею у заяві по суті справи, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників або у порядку загального позовного провадження.

З огляду на викладене, суд першої інстанції в ухвалі від 23.10.2024р. дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для відступу від своїх висновків, наведених в ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі, в частині обраного судом порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

На підставі викладеного у сукупності колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, що у відповідності до ст.316 КАС України, є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення суду першої інстанції - без змін.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, тому постанова суду апеляційної інстанції, відповідно до ч.5 ст.328 КАС України, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 18 березня 2025 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук