Справа № 580/771/23
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/771/23 Суддя (судді) першої інстанції: Руденко А.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Ключкович В.Ю.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними та скасування рішень, -

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати Акт №1 розслідування нещасного випадку, затвердженого 11.01.2023 за формою Н-1/НПВ Головного управління Національної поліції в Черкаській області, складеного за результатами розслідування нещасного випадку, що стався з поліцейським ОСОБА_1 30.12.2020;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 25.08.2022 №1611 "Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії";

- визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування від 22.09.2022;

- акт №14 розслідування нещасного випадку від 30.06.2022 залишити чинним, та визнати факт нещасного випадку як такий, що трапився під час виконання ОСОБА_1 службових обов`язків, пов`язаних із здійсненням повноважень та основних завдань поліції.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року позов задоволено частково:

- провадження у справі №580/771/23 за позовними вимогами про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 25.08.2022 №1611 "Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії" та визнання протиправним та скасування висновку Головного управління Національної поліції в Черкаській області за результатами службового розслідування щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Черкаського районного управління ГУНП від 22.09.2022 закрито.

- визнано протиправним та скасовано акт № 1 розслідування нещасного випадку, затвердженого 11.01.2023 за формою Н-1/НПВ Головного управління Національної поліції в Черкаській області, складеного за результатами розслідування нещасного випадку, що стався з поліцейським ОСОБА_1 30.12.2020.

- зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській повторно провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 30 грудня 2020 року, та скласти акт розслідування нещасного випадку з урахуванням висновків суду.

- у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням в частині задоволених позовних вимог, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 вересня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.

Також, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 березня 2025 року продовжено строк розгляду справи на строк, достатній для всебічного та повного розгляду справи.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з 08.04.2008 по 06.11.2015 та в Національній поліції з 07.11.2015, зокрема, з 03.08.2020 - на посаді інспектора відділу логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку БПОП ГУНП в Черкаській області.

Відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 29.12.2020 № 3307 з метою проведення слідчих (розшукових) дій по кримінальному провадженню № 0002758 від 28.06.2020 за ч. 3 ст. 185 КК України на території м. Суми у період з 29 по 31 грудня 2020 року були відряджені на службовому автомобілі Renault-Duster, р.н. НОМЕР_1 , заступник командира роги № 2 БПОП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_2 , інспектор відділу логістики матеріально-технічного забезпечення та зв`язку БПОП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , інспектор взводу швидкого реагування БПОП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , командир взводу № 1 роти № 2 БПОП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 .

Зазначені поліцейські були забезпечені табельною вогнепальною зброєю, засобами індивідуального захисту і засобами активної оборони (а. с. 46).

30.12.2020 зазначені вище поліцейські вирушили до м. Суми на службовому автомобілі під керуванням позивача. Близько 04 год. 53 хв., поблизу с. Сула Сумського району Сумської області відбулося зустрічне зіткнення службового поліцейського автомобіля із вантажним автомобілем «Mercedes-Benz Actros 1841 LS», р. н. НОМЕР_2 , під керуванням гр. ОСОБА_5 .

Унаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали значні механічні пошкодження. Позивач та зазначені поліцейські отримали тілесні ушкодження різного ступеня тяжкості.

На підставі наказу ГУНП в Черкаській області від 30.12.2022 № 3350 проведено службове розслідування за фактом зазначеної дорожньо-транспортної пригоди.

За результатом розслідування прийнято висновок від 29.01.2021, відповідно до якого питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та/або подальшого проходження ним служби в поліції, за наявності на те підстав, вирішено вирішити після прийняття органом досудового розслідування чи судом рішення у кримінальному провадженні № 0002008 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України (а. с. 38-39).

Наразі, за фактом зазначеної дорожньо-транспортної пригоди за участю співробітників ГУНП в Черкаській області Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим в м. Полтава, розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002008 від 30.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

14.12.2021 старший слідчий Четвертого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління ДБР Білокопитов Є. О., розглянувши матеріали кримінального провадження № 0002008, прийняв постанову про закриття кримінального провадження за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення (а. с. 34-35).

Відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 31.12.2020 № 3340 зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Черкаській області від 14.06.2022 № 1059, створено спеціальну комісію для розслідування нещасного випадку, який стався 30.12.2020 із працівниками ГУНП в Черкаській області (а. с. 104, 106).

За результатами розслідування комісією складено акт від 30.06.2022 № 14 за формою Н-1/ПВ, в якому встановлено, що травмування позивача 30.12.2020 настало не внаслідок учинення ним діяння, що є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком, трапилось під час виконання ним завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», і відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, розслідуваний нещасний випадок визначається таким, що стався у період проходження служби під час виконання службових обов`язків (а. с. 13-17).

Разом з тим, 02.08.2022 до ГУНП в Черкаській області надійшов лист УЛМТЗ ГУНП від 02.08.2022 № 1103/31/01-2022 щодо вчинення порушень транспортної дисципліни окремими поліцейськими БПОП ГУНП, які призвели до дорожньо-транспортної пригоди 30.12.2020, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з наказом ГУНП в Черкаській області від 25.08.2022 № 1611 призначено службове розслідування з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарних проступків, встановлення причин і умов їх вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарних проступків (а. с. 30).

За результатами службового розслідування складено висновок від 22.09.2022, в якому зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог пунктів 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, 2 п. 1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п. «б» п. 2.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306, ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух» позивач заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак враховуючи, що з моменту вчинення дисциплінарного проступку минуло більше шести місяців, відповідно до ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України притягнути останнього до дисциплінарної відповідальності неможливо (а. с. 22-24).

Наразі, Департамент управління майном НПУ надіслав до ГУНП в Черкаській області лист «Про скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку» від 21.11.2022 № 7194/31/02-2022, в якому містилася вимога скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку від 30.06.2022 № 14, як такий, що не відповідає вимогам Порядку № 705 та скласти акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1 стосовно позивача з отриманням вимог Порядку. У листі також зазначено, що за результатами повторного опрацювання матеріалів вищезазначеного нещасного випадку сектором державного нагляду за охороною праці Департаменту виявлено порушення вимог Порядку № 705. Згідно п. 2 висновку службового розслідування від 22.09.2022 дисциплінарною комісією, утвореною наказом ГУНП в Черкаській області від 25.08.2022 № 1611 (зі змінами), встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку (а. с. 176-177).

Відповідно до наказу від 01.12.2022 № 2353 на виконання вимог Департаменту управління майном НПУ, викладених у листі «Про скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку» від 21.11.2022 № 7194/31/02-2022, ГУНП в Черкаській області скасувало акт від 30.06.2022 № 14 та призначило проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 30.12.2020 з працівниками ГУНП в Черкаській області (а. с. 167).

Так, за результатами повторного спеціального розслідування нещасного випадку комісія склала акт від 11.01.2023 № 1, відповідно до якого травмування позивача настало 30.12.2020 внаслідок учинення ним діяння, що є дисциплінарним проступком, тому відповідно до вимог пп. 3 п. 8 роз. ІІІ Порядку 705, комісія кваліфікує нещасний випадок як такий, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків (а. с. 8-12).

Не погоджуючись з висновками акта про те, що нещасний випадок отриманий під час проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII визначені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Положеннями ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII передбачено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки". Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до положень ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку № 893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п. п. 2. 3 розділу 4 Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п. 1 Розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Таким чином, із вищевикладеного слідує, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судовим розглядом встановлено, що у ході проведення службового розслідування встановлено, що 14.12.2021 старшим слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сумах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, Білокопитовим Є.О. винесено постанову про закриття кримінального провадження №0002008 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Так, підставою для закриття даного кримінального провадження стало те, що жоден із учасників дорожньо-транспортної пригоди, окрім старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , не отримав тілесні ушкодження ступенем тяжкості вище легких, тому орган досудового розслідування прийшов до висновку про відсутність в діях поліцейських БПОП ГУНП в Черкаській області об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст. 286 КК України.

Поряд з цим, відповідно до вищевказаної постанови слідчого убачається, що виїзд на зустрічну смугу руху, що по суті стало причиною дорожньо-транспортної пригоди, був допущений саме водієм автомобіля «Renault Duster», р.н. НОМЕР_3 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1.

Відповідно до п. 17 ст. 3 КПК України слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Згідно ст. 40 слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Слідчий уповноважений у тому числі приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу. Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Так, колегією суддів враховується, що згідно з вищевказаною постановою, в ході проведення досудового розслідування проведено всі необхідні в такому випадку слідчі дії, проведення інших слідчих дій у розумінні ч. 2 ст. 223 КПК України вбачається недоцільним, оскільки це не забезпечить досягнення їх мети - отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Постанова про закриття кримінального провадження повинна містити:

- зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови;

- мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування (ст. 110 КПК України).

Таке процесуальне рішення має відповідати встановленим матеріалами справи обставинам. У постанові викладається сутність заяви та відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі та обумовлюють закриття.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, рішення слідчого про закриття кримінального провадження може бути оскаржено під час досудового провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ч.1 ст. 304 КПК України скарга на постанову про закриття кримінального провадження може бути подана протягом десяти днів з дня отримання особою її копії.

Скарга на постанову про закриття кримінального провадження подається до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Якщо постанова про закриття кримінального провадження не оскаржена, містить встановлені у кримінальному провадженні факти, то с належним, допустимим та достовірним доказом.

Отже, колегія суддів враховує те, що оскільки постанову слідчого про закриття кримінального провадження не оскаржено відповідно до вимог КПК України, тому рішення є чинним.

Таким чином, суд першої інстанції помилково дійшов висновку, що постанова 14.12.2021 про закриття кримінального провадження №0002008 не є достатнім доказом того, що ДТП сталося саме внаслідок виїзду службового автомобіля під керуванням позивача на зустрічну смугу руху.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що частиною 5 ст. 14 ЗУ «Про дорожній рух» визначено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримуватися вимог цього Закону, правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху. Створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам.

Відповідно до п. 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ, п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», ч. 1, ч. 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Отже, згідно з висновком дисциплінарної комісії від 22.09.2022, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», ч. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п.п. «б» п.2.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 №1306, ч. 5 ст. 14 ЗУ «Про дорожній рух» заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи, що з моменту вчинення дисциплінарного проступку минуло більше шести місяців, відповідно до ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту НУ притягнути останнього до дисциплінарної відповідальності неможливо.

Тобто, дисциплінарною комісією встановлено складові дисциплінарного проступку - вина, що підтверджується постановою про закриття кримінального провадження №0002008, яка прийнята з урахуванням доказів, зокрема показів свідків.

Крім того, дисциплінарною комісією враховано поясненням водія автомобіля «Mercedes-Benz Actros 1841 LS» ОСОБА_5 , що він рухався по автодорозі Н-07 з м. Суми у напрямку м. Київ. Близько 04 год. 55 хв. біля с. Сула Сумського району відбулось зіткнення між поліцейським автомобілем «Renault-Duster», який раптово виїхав на зустрічну смугу руху. Намагаючись уникнути зіткнення він маневрував, однак йому це не вдалось та після удару його викинуло на узбіччя автошляху.

Отже, внаслідок даного протиправного вчинку не тільки водій автомобіля «Renault-Duster» ОСОБА_1 отримав тілесні ушкодження, а й пасажири транспортного засобу за кермом якого перебував позивач, а тому між неправомірними діями позивача та шкодою вбачається чіткий причинно-наслідковий зв`язок.

Стосовно посилання суду першої інстанції про те, що при закритті кримінального провадження не були виділені матеріали про притягнення позивача до адміністративної відповідальності на підставі ст. 124 КУпАП, внаслідок чого суд не розглядав справу про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає, що ураховуючи правове визначення таких понять як "службова дисципліна", "дисциплінарний проступок" у дисциплінарної комісії наявні достатні та самостійні підстави для висновку щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни, позаяк рішення по кримінальному чи адміністративному провадженню не може свідчити про наявність чи відсутність вини особи у скоєні дисциплінарного проступку або самого факту скоєння такого проступку, оскільки в указаному випадку надається правова кваліфікація діям (бездіяльності) особи на підставі КК України чи КАС України.

Між тим сутність дисциплінарного проступку полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Водночас, колегія суддів враховує, що вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21.07.2022 у справі № 160/11795/20.

При цьому, колегія суддів зазначає, що адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами. Відсутність факту притягнення поліцейського до адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку. Дана позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 07.07.2022 в справі №460/5545/20.

21.11.2022 Департаментом управління майном НПУ до ГУНП в Черкаській області направлено лист №7194/31/02-2022 «Про скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку». За результатами повторного опрацювання матеріалів вищезазначеного нещасного випадку сектором державного нагляду за охороною праці Департаменту виявлено порушення вимог Порядку 705.

Відповідно до п.п. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку 705, обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є - учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Згідно п. 2 висновку службового розслідування від 22.09.2022 дисциплінарною комісією, утвореною наказом ГУНП в Черкаській області від 25.08.2022 №1611 (зі змінами), встановлено вчинення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Таким чином, відповідно до п. З розділу 4 Порядку 705, надійшла вимога скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/ГІВ від 30.06.2022 №14, як такий, що не відповідає вимогам Порядку 705 та скласти акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1 стосовно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з дотриманням вимог Порядку 705.

На виконанням вимог сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном, ГУНП в Черкаській області наказом від 01.12.2022 №2353 скасовано акт за формою Н-1/ПВ №14 від 30.06.2022 та призначено проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 30.12.2020 з працівниками БПОП ГУНП в Черкаській області.

Таким чином, за результатами повторного спеціального розслідування нещасного випадку комісія встановила, що травмування старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 настало 30.12.2020 внаслідок учинення ним діяння, що є дисциплінарним проступком тому відповідно до вимог пп. 3 п. 8 роз. І Порядку 705, комісія кваліфікує нещасний випадок як такий, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. За результатами повторного спеціального розслідування нещасного випадку складено акт №1 від 11.01.2023 за формою Н-1/НПВ.

Отже, Комісією з розслідування нещасного випадку при кваліфікації нещасного випадку встановлюється саме наявність дисциплінарного проступку, а не наявність накладеного окремого виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до Порядку 705 за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1.

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

- виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

- вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Відповідно до п. 8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 05 жовтня 2020 року Nє 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Таким чином, оскільки під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку за наслідками службового розслідування, що виразилось у порушенні вищевказаних норм, комісія з розслідування нещасного випадку, на підставі п.п. З п.8 розділу III Порядку Nє705 правомірно склала Акт №1 за формою Н-1/НПВ, відповідно до якого нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Оскільки диспозиція п.п. 3 п.8 розділу ІІІ Порядку Nє705 передбачає наслідок визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, у разі його настання, внаслідок учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, факт притягнення/не притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності не впливає на застосування вказаної норми.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про часткове задоволення адміністративного позову, оскільки відповідач як суб`єкт владних повноважень, діяв виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Оцінюючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також порушено норми матеріального та процесуального права, що стали підставою для неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу Міністерства оборони України задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 19.03.2025р.)