Справа № 640/20414/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 березня 2025 року справа № 640/20414/21

м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №640/20414/21 за позовом ОСОБА_1 до МВС України (), Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на стороні відповідачів: Ради національної безпеки і оборони України (01220, вулиця Банкова 11, м.Київ, ), Національна поліція України (01601, вул. Богомольця 10, м.Київ, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

17.03.2025 згідно з протоколом автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду від 17.03.2025 №46 справу, що надійшла від Київського окружного адміністративного суду (на підставі розпорядження Голови Київського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 №3-р/гс відповідно до п.4 ч.1 та ч.7 ст.29 КАС України, ухвали від 28.03.2024 у справі №640/20414/21), передано судді Л.В.Трофімовій.

28.03.2024 Київський окружний адміністративний суд (суддя Марич Є.В.) ухвалив передати справу № 640/20414/21 за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду. Отримавши матеріали справи за наведеним позовом, суд встановив, що на першому томі з наявних восьми томів вказаної справи проставлений гриф секретності «таємно», на інших томах проставлена позначка «ДСК», у зв`язку із чим, матеріали даної справи можуть бути надані за наявності в особи (у даному випадку у судді) форми допуску до державної таємниці. Головуючий суддя Марич Є.В. не має спеціального допуску до державної таємниці. Згідно наданої відповіді ДСА, оформленої листом від 11.03.2024 за вих. №45 н/т (отримано суддею 27.03.2024), найбільш територіально наближеним судом, який має можливість розглядати справи, пов`язані із державною таємницею, є Черкаський окружний адміністративний суд (ЄДРСР 118008033).

02.02.2022 ЄДРСР 103455548, 30.06.2022 ЄДРСР 105919261 суддя Окружного адміністративного суду міста Києва до ЄДРСР відправив процесуальні документи, проте інформація заборонена для оприлюднення згідно з пунктом чотири частини першої статті 7 Закону України «Про доступ до судових рішень».

20.07.2021 адміністративний позов у паперовому вигляді підписав позивач і представник позивача - адвокат Богуш Ігор Михайлович, який не надав витяг з договору щодо повноважень і строку дії, не обгрунтував зміст і характер порушеного права позивача та не повідомив суд: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом з вимогами до кожного із обраних співвідповідачів, а у додатках до позовної заяви не вказана кількість аркушів кожного додатка (п.3 копії адвокатських запитів та відповідей на них до РНБО України, КМУ, МВС, СБУ, ДПС (податкова чи прикордонна), ДМС).

З 20 лютого 2024 року представник позивача зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет та вказати у позовній заяві відповідні відомості.

Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Згідно з частиною 1 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

ВПВС у справі № 999/222/23 зауважує, що зазначення у вступній частині позовної заяви особи, яка, на думку позивача, має брати участь в судовому розгляді в якості третьої особи не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи під час відкриття суддею провадження у справі. Під час вирішення питання про залучення третьої особи суд має заслухати думку відповідача щодо цього. До того ж, третя особа може бути залучена до участі у справі судом першої інстанції до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання ухвалою суду за наслідком розгляду відповідної заяви про залучення третьої особи до участі у справі.

Позивач не окреслює зміст і характер порушеного права стосовно себе усупереч вимог п.4, п.5, п.9 ч.5 ст.160 КАС України кожним із обраних співвідповідачів.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Верховний Суд у постанові від 20.04.2022 у справі № 280/7420/20 у п.38 зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням ч.2 ст.77 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Публічно-правовий спір - це, зокрема, спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, у тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або не виконанням такою стороною зазначених функцій (пункт 2 частини першої статті 4 КАС України). До справ адміністративної юрисдикції віднесені публічно-правові спори, ознакою яких є не лише спеціальний суб`єктний склад, але і їх виникнення з приводу виконання чи невиконання суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

12.01.2023 Окружний адміністративний суд міста Києва () повідомив про початок процедури ліквідації на підставі Закону України №2825-IX від 13.12.2022 «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», який набрав чинності 14.12.2022 (https://court.gov.ua/pidsudnist/171#:~:text). Згідно з наказом Державної судової адміністрації України №477 від 20.12.2022 утворено ліквідаційну комісію Окружного адміністративного суду міста Києва та затверджений план заходів з ліквідації (01051, м. Київ, вулиця Петра Болбочана 8, корпус 1) у склад ліквідаційної комісії включена членом Кисіль Інна Борисівна - головний спеціаліст (з питань режимносекретної роботи) Окружного адміністративного суду міста Києва (https://dsa.court.gov.ua/userfiles/media/new_folder_for_uploads/dsa/OASK_LIQUDATION_2022_477.pdf).

Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 12) визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

У позовній заяві наявне необгрунтоване клопотання про розгляд справи за участі позивача і представника позивача.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Позивач у позовній заяві визначив третю особу, проте не вказав, яка не заявляє/заявляє самостійних вимог на предмет спору на чиїй стороні і на які інтереси може вплинути рішення у цій справі.

Верховний Суд 29.01.2024 у справі №560/5937/22 наголосив: в адміністративному судочинстві для залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою офіційного та повного з`ясування всіх обставин у справі, діє інститут третьої особи. Інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені під час вирішення спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 24.06.2008 у справі № 2/164-35/246 та від 30.03.2016 у справі № 814/3015/14, судове рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд під час визначення його прав і обов`язків.

ВПВС у справі №999/222/23 зауважує, що під час вирішення питання про залучення третьої особи суд має заслухати думку відповідача щодо цього. Третя особа може бути залучена до участі у справі судом першої інстанції до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання ухвалою суду за наслідком розгляду відповідної заяви про залучення третьої особи до участі у справі. Зазначення у вступній частині позовної заяви прізвища особи, яка, на думку позивача, має брати участь в судовому розгляді в якості третьої особи не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи під час відкриття суддею провадження у справі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 173 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, що належать встановленню та зібранню відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; наявність з`ясування підстав для об`єднання або роз`єднання позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно із ст.179 Кодексу адміністративного судочинства України для виконання завдання підготовчого провадження у кожній судовій справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначається судом з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справи, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до ч.2 ст.35 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів (ч.1 ст.33 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у справі № 990/102/22 провадження № 11-119заі22 у п.28 висновує: розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об?єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Відповідно до частин першої та третьої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст.2, 9, 35, 80, 171, 173, 179, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до МВС України (), Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на стороні відповідачів: Рада національної безпеки і оборони України (01220, вулиця Банкова 11, м.Київ, ), Національна поліція України (01601, вул. Богомольця 10, м.Київ, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, розгляд буде здійснюватися за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання для вирішення завдань ст.180 КАС України.

Зобов`язати позивача до 24.03.2025 надати до суду редакцію адміністративного позову з дотриманням вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо належних учасників справи та наявності електронного кабінету в ЄСІТС, обгрунтування змісту і характеру порушеного права позивача кожним із обраних відповідачів, обгрунтуваним клопотання про залучення третіх осіб (Апарату Ради національної безпеки і оборони України (01220, вулиця Банкова 11, м.Київ, ) та/або інших суб`єктів), оформлення додатків з наданням опису відповідно до вимог ДСТУ 4163:2020; повідомленням з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду з вимогами до кожного із обраних відповідачів.

Витребувати у ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва 01051, м. Київ, вулиця Петра Болбочана 8, корпус 1) з направленням до РСО Черкаського окружного адміністративного суду протягом п`яти робочих днів з дати отримання ухвали додаток до справи №640/8715/22 (том 1 містить відмітку «таємно і підпис Кисіль»), що обліковується в режимно-секретному органі Окружного адміністративного суду міста Києва та/або повідомити про передачу в архів ДСА України чи інше місце зберігання документів з грифом секретності у цій справі.

Призначити підготовче судове засідання на 11 годину 30 хвилин 02.04.2025, що буде проводитись Л.В.Трофімовою чи колегією суддів (у разі належного складу відповідачів у справі та отримання додатків з грифом секретності «таємно» від ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва) у приміщенні Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка 117 із повним фіксуванням судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Запропонувати відповідачам протягом п`ятнадцяти днів з дати отримання ухвали, у разі не визнання адміністративного позову, надіслати: до суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (що можливо доставити до суду), що підтверджують фактичні обставини та письмову позицію щодо залучення третіх осіб у справу; позивачу, представнику позивача - копію відзиву з додатками.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачу для подання відповіді на відзив 3-денний строк з дня отримання відзиву на позов. У разі подання позивачем відповіді на відзив, встановити відповідачам для надання своїх заперечень 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити відповідачам, що згідно статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України про надання суду доказів разом із поданням відзиву на позов, а у разі, якщо доказ не може бути поданий у встановлений строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, що не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, що підтверджують те, що здійснено усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі, що вони мають права та обов`язки, визначені статтями 44, 45, 47, 131 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала про відкриття провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду, лише у випадку її постановлення з порушення правил підсудності. Ухвала в частині відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали. В іншій частині ухвала не оскаржується та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

У підготовче засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Учасники справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд (частина 2 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України).

Роз`яснити про можливість участі в режимі відеоконференції (ст.195 КАС України).

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі та ліквідаційній комісії Окружного адміністративного суду міста Києва 01051, м. Київ, вулиця Петра Болбочана 8, корпус 1).

Суддя Лариса ТРОФІМОВА