Справа № 580/1421/25
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року справа № 580/1421/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в порядку спрощеного письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

10.02.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивачка) до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області (19400, Черкаська обл., місто Корсунь-Шевченківський, вулиця Гагаріна, будинок 61/4; ) (далі - відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо відмови надати відповідь по суті на її інформаційний запит від 06.01.2025;

зобов`язання відповідача розглянути по суті її інформаційний запит від 06.01.2025 та надати їй точну, повну та достовірну інформацію з урахуванням висновків суду протягом 5-ти робочих днів із дня набрання чинності рішенням суду.

Обґрунтовуючи зазначила, що відповідач недотримався норм чинного законодавства та надав відповідь, яка не містить відповіді по суті запиту.

Ухвалою від 17.02.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та вирішив розгляд справи здійснювати на виконання ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження. Також встановив відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надання відзиву на позовну заяву та доказів. Вказану ухвалу сторони отримали 17.02.2025, що підтверджується довідками про доставку електронних листів в їх електронні кабінети.

26.02.2025 на адресу суду надійшов відзив відповідача, в якому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи зазначив, що за результатами розгляду запиту позивачки направив відповідь на запит, в якій роз`яснив про те, що запитувана нею інформація не є публічною інформацією, та повідомив процесуальний порядок ознайомлення з матеріалами судових справ.

Оскільки обґрунтованих клопотань від учасників спору про розгляд справи у судовому засіданні з їх викликом суду не надійшло, зважаючи на відсутність необхідності призначити у справі експертизу або викликати та допитати свідків, суд дійшов висновку розглянути справу без виклику сторін у судове засідання за наявними письмовими доказами (у письмовому провадженні).

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову з огляду на таке.

Пенсійним посвідченням від 08.07.2022 серії НОМЕР_2 підтверджується, що позивачка є інвалідом 2 групи загального захворювання.

06.01.2025 позивачка звернулася інформаційним запитом до відповідача, в якому просила:

надати точну, повну та достовірну інформацію щодо, яке саме неналежне оформлення цивільної справи №705/4530/21 було підставою для направлення справи до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області для належного оформлення;

інформацію надати у п`ятиденний термін на е-адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1. та поштову адресу: АДРЕСА_2 .

Листом від 13.01.2025 №03-20/7/2025 відповідач на інформаційні запити позивачки: вх. №ЕП-68/25-Вх. від 06.01.2025, вх.№ЕП-71/25-Вх. від 07.01.2025, вх.№ЕП-82/25-Вх. від 07.01.2025 повідомив, що запитувана інформація стосується виключно оформлення матеріалів судових справ №705/4530/21 та №705/2175/23, які знаходяться у провадженні судді Літвінової Г.М. Отже, запитувана інформація, зокрема, у цивільній справі №705/4530/21 за позовом Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за надання послуг з централізованого опалення та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» про захист прав споживача не є публічною інформацією. Позивачка є стороною у зазначених вище справах. Цивільний процесуальний кодекс України регламентує спеціальний порядок доступу учасників судових процесів до інформації, створеної під час судового провадження. Доступ учасників справи та спосіб, стосовно яких суд вирішив питання про їхні права чи обов`язки, до інформації забезпечується в порядку, встановленому ЦПК України. Інформація щодо судової справи, зокрема, матеріали справи, не є публічною інформацією та не є відкритою для будь-якої особи. Позивачка, як сторона у вказаних справах, на підставі ч.1 ст.43 ЦПК України, має право ознайомлюватися з матеріалами справ, робити з них витяги та копії. Вказав, що повною мірою забезпечив сканування матеріалів зазначених вище справ. Отже, матеріали справи доступні як в паперовій формі, так і у формі електронної судової справи. Позивачці, як стороні, надано доступ до вказаних електронних справ. Отже, запитувану інформацію позивачка може отримати шляхом ознайомлення зі вказаними вище справами у паперовому чи електронному вигляді або шляхом отримання правничих консультацій від осіб, які здійснюють діяльність з надання таких послуг.

Листом від 13.01.2025 №06-10/3/2025 Черкаський апеляційний суд на запит позивачки від 07.01.2025 щодо надання точної, повної та достовірної інформації у чому полягало неналежне оформлення матеріалів цивільної справи №705/4530/21 та надання копії акту, передбаченого додатком 1 до п.10 розділу І, п.6 розділу ІІ, п.8 розділу ІХ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 №814 (зі змінами і доповненнями) повідомив. 20.11.2024 у вказаній цивільній справі постановлено ухвалу про повернення матеріалів справи до відповідача. Неналежне її оформлення полягало в тому, що у її матеріалах були відсутні матеріали апеляційної скарги позивачки на ухвалу відповідача від 28.06.2024, протокол автоматизованого розподілу судової справи Черкаського апеляційного суду, ухвала Черкаського апеляційного суду від 17.07.2024, супровідний лист про надсилання копії ухвали, довідка про доставку електронного документа, які були надіслані відповідачу відповідно до супровідного листа №705/4530/21/10851/2024 від 18.07.2024. Щодо надання копії акту повідомив, що при надходженні цивільної справи №705/4530/21 акт не складався, оскільки конверт, в якому надійшла справа, не був пошкоджений, наявність підшитих документів у справі відповідача опису.

Вважаючи неповною, неточною та не достовірною відповідь відповідача на запит позивачка звернулася до суду.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес, врегульовано Законом України від 15.08.2020 №2939-VI "Про доступ до публічної інформації" (далі - Закон №2939-VI).

Відповідно до ст.1 Закону №2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена у процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Статтею третьою Закону №2939-VI визначено гарантії забезпечення права на публічну інформацію, зокрема обов`язок розпорядників інформації надавати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з ч.1 ст.5 Закону №2939-VI доступ до інформації забезпечується шляхом:

1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації:

в офіційних друкованих виданнях;

на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет;

на єдиному державному веб-порталі відкритих даних;

на інформаційних стендах;

будь-яким іншим способом;

2) надання інформації за запитами на інформацію.

Частиною першою статті 10-1 Закону №2939-VI передбачено, що публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання. Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.

Згідно з ст.12 Закону №2939-VI суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень; розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону; структурний підрозділ або відповідальна особа з питань запитів на інформацію розпорядників інформації.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону №2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.19 Закону №2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Статтею двадцятою Закону №2939-VI встановлено, що розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

У разі якщо запит на інформацію стосується інформації, необхідної для захисту життя чи свободи особи, щодо стану довкілля, якості харчових продуктів і предметів побуту, аварій, катастроф, небезпечних природних явищ та інших надзвичайних подій, що сталися або можуть статись і загрожують безпеці громадян, відповідь має бути надана не пізніше 48 годин з дня отримання запиту.

Клопотання про термінове опрацювання запиту має бути обґрунтованим.

У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Частиною шостою ст.22 Закону №2939-VI встановлено, що відстрочка в задоволенні запиту на інформацію допускається в разі, якщо запитувана інформація не може бути надана для ознайомлення в передбачені цим Законом строки у разі настання обставин непереборної сили. Рішення про відстрочку доводиться до відома запитувача у письмовій формі з роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Відповідно до ст.23 Закону №2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити:

1) відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2) відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3) ненадання відповіді на запит на інформацію;

4) надання недостовірної або неповної інформації;

5) несвоєчасне надання інформації;

6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Оскільки інформаційний запит позивачки стосувався інформації щодо надання точної, повної та достовірної інформації щодо того, яке саме неналежне оформлення цивільної справи №705/4530/21 було підставою для направлення справи відповідачу для належного оформлення, суд урахував, що порядок автоматизованої (електронної) обробки, обліку та контролю документів, судових справ за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС) і ведення діловодства в паперовій формі встановлює Інструкція з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затверджена наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 року № 814 у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485 (далі - Інструкція).

Листом від 13.01.2025 №06-10/3/2025 Черкаського апеляційного суду на запит позивачки від 07.01.2025 щодо надання точної, повної та достовірної інформації у чому полягало неналежне оформлення матеріалів цивільної справи №705/4530/21 та надання копії акту, передбаченого додатком 1 до п.10 розділу І, п.6 розділу ІІ, п.8 розділу ІХ Інструкції підтверджується, що неналежне її оформлення полягало у відсутності матеріалів апеляційної скарги позивачки на ухвалу відповідача від 28.06.2024, протоколу автоматизованого розподілу судової справи Черкаського апеляційного суду, ухвала Черкаського апеляційного суду від 17.07.2024, супровідного листа про надсилання копії ухвали, довідки про доставку електронного документа, які були надіслані відповідачу відповідно до супровідного листа №705/4530/21/10851/2024 від 18.07.2024.

Щодо вказаних обставин суд урахував.

Згідно з п.10 розділу I Загальні положення вимоги Інструкції є обов`язковими для виконання усіма працівниками суду. Порушення вимог Інструкції, а також недбале зберігання, умисне псування, безпідставне знищення, підроблення, приховування, розкрадання, незаконна передача іншій особі службових документів, у тому числі електронних, а також незаконний доступ до них або до електронної бази даних тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством. Про втрату документа невідкладно доповідається керівникові підрозділу, складається акт (додаток 1) у трьох примірниках, один з яких передається керівникові апарату, другий - канцелярії для відповідного реагування в установленому порядку, третій примірник залишається у керівника відповідного підрозділу. Про складення акта робиться відмітка в реєстраційних документах.

Відповідно до п.6 розділу II. Приймання та реєстрація документів Інструкції конверти (пакети), в яких надходять документи, приєднуються до одержаних документів. У разі одержання документів у пошкодженій упаковці, або якщо при відкритті конверта (пакета) виявлено відсутність будь-якого документа чи додатка до нього, про це складається акт (додаток 1) у двох примірниках, один з яких надсилається відправнику, а другий додається до вхідних документів.

Отже, про відсутність будь-якого документа чи додатка до нього складається акт (додаток 1) у двох примірниках, один з яких надсилається відправнику, а другий додається до вхідних документів. Належні, достовірні та допустимі докази складення вказаного вище акта відсутні.

Водночас фіксація на носії відомостей про підстави для направлення вказаної вище справи відповідачу для належного оформлення не передбачена, не становить суспільний інтерес. Отже, інформація щодо підстав для направлення вказаної вище справи відповідачу для належного оформлення не є інформацією, яка відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена у процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Отже, зазначений Закон не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Протилежні доводи позивачки не обґрунтовані та не враховані судом. Водночас питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів регулює Закон України від 2 жовтня 1996 року №393/96-ВР «Про звернення громадян» (далі - ЗУ №393/96-ВР). Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Відповідно до ст.1. ЗУ №393/96-ВР громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.3 ЗУ №393/96-ВР під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Частиною 1 ст.5 ЗУ №393/96-ВР встановлено, що звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Відповідно до ч.4 ст.5 ЗУ №393/96-ВР звернення може бути усним чи письмовим.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. (ч.6 ст.5 Закону №393/96-ВР).

Відповідно до ч.7 ст.5 ЗУ №393/96-ВР у зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати.

Суд врахував, що вказаних вимог до форми повідомлення (звернення) позивачка дотрималася.

Згідно зі ст.7 ЗУ №393/96-ВР звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення. Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.

Порядок розгляду заяв встановлений ст.15 ЗУ №393/96-ВР.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.15 ЗУ №393/96-ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Відповідно до вимог ст.19 ЗУ №393/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; відміняти або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням; забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення; вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина; у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення; не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам; особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.

Аналіз зазначених вище норм права, дає підстави зробити висновок, що громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків, при цьому, таке право кореспондується із обов`язками органів влади здійснити розгляд таких звернень, з урахуванням їх функціональних обов`язків.

Щодо доводів позивачки про відмову відповідача надати відповідь по суті на її інформаційний запит від 06.01.2025.

Проаналізувавши вказані вище норми Інструкції суд дійшов висновку, що складення акту про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) є обов`язком суду. Запит, адресований відповідачу позивачкою, сформульовано в контексті бажання отримати відповідь виключно про підстави для направлення вказаної вище справи відповідачу для належного оформлення та не стосувався ознайомлення з матеріалами цивільної справи №705/4530/21. Обставини спору свідчать, що відповідач у відповіді повідомив, що запитувана інформація не є публічною інформацією та позивачка, як сторона у вказаній цивільній справі, може отримати запитувану інформацію шляхом ознайомлення із нею у паперовому чи електронному вигляді або шляхом отримання правничих консультацій від осіб, які здійснюють діяльність з надання таких послуг. Отже, відповідач не виконав покладений на нього ЗУ №393/96-ВР обов`язок щодо розгляду та повідомлення позивачки по суті вказаного нею питання (підстави для направлення вказаної вище цивільної справи відповідачу для належного оформлення). Тобто, не повідомив про результати в межах запиту та допустив порушення вимог чинного законодавства в межах права позивачки на інформацію, діяв у вказаній частині не на підставі, не у межах повноважень і не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На виконання ч.5 ст.242 КАС України суд урахував також висновки Верховного Суду у постанові від 28 лютого 2023 року у справі №480/2784/21 відповідно до яких, зважаючи на законодавчо встановлений обов`язок органу, до якого направлене звернення, щодо своєчасного розгляду та надіслання заявнику у письмовій формі результатів розгляду звернення, орган вважається таким, що виконав передбачений Конституцією України обов`язок, якщо склав відповідь на звернення особи у чіткій відповідності до поставлених у ньому питань і довів зміст відповіді до заявника в обраний ним спосіб: поштою або засобами електронного зв`язку.

Отже, твердження позивачки, що відповідач відмовив надати відповідь по суті на її інформаційний запит від 06.01.2025 обґрунтовані,

Відмовляючи листом у наданні інформації, відповідач порушив вказані вище вимоги законодавства, допустив бездіяльність щодо надання інформації (пасивна, а не активна поведінка, як оскаржує позивачка) та порушив право позивачки на інформацію. Дії щодо відмови надати відповідь по суті на інформаційний запит, роз`яснені листом, безпосередньо не порушують заявлене право позивачки. Тому в цій частині позовні вимоги не обґрунтовані та задоволенню не підлягають. Належним і повним способом судового захисту порушеного права позивачки є визнання протиправною бездіяльності щодо надання відповіді по суті на її інформаційний запит від 06.01.2025 та зобов`язання відповідача усунути такий недолік шляхом надання точної, повної та достовірної інформації на її запит від 06.01.2025.

Позовна вимога у частині зобов`язання відповідача надати таку інформацію протягом 5-ти робочих днів із дня набрання чинності рішенням суду не обґрунтована та задоволенню не підлягає, оскільки на підставі ч.1 ст.20 ЗУ №393/96-ВР звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому, загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. Отже, ЗУ №393/96-ВР на відповідача покладено обов`язок щодо розгляду повідомлення позивача та надання мотивованої письмової відповіді на нього у термін не більше одного місяця від дня його надходження.

Тому суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Зважаючи на відсутність понесення судових витрат позивачкою, відсутні підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити частково адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

Визнати протиправною бездіяльність Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області щодо надання відповіді по суті на інформаційний запит ОСОБА_1 від 06.01.2025.

Зобов`язати Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області (19400, Черкаська обл., місто Корсунь-Шевченківський, вулиця Гагаріна, будинок 61/4; ) надати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) точну, повну та достовірну інформацію на її інформаційний запит від 06.01.2025.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Рішення ухвалене, складене в повному обсязі та підписане 18.03.2025.