Справа № 640/7025/22
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції Басай О.В.
Суддя-доповідач Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року Справа № 640/7025/22

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю

"ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА"

до Головного управління ДПС у м. Києві,

про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА" (далі - Позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач ) в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.02.2022 № 25685 про відповідність ТОВ "ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА" () критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, виключити ТОВ "ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування своїх вимог Позивач зазначив, що господарські операції з контрагентами підтверджені належними первинними документами, які підтверджують формування показників податкової звітності та відображають реальність господарських операцій, які є підставою для формування податкового обліку підприємства та наполягав на відсутності правових підстав для визнання ТОВ "Охоронна фірма "Омега" таким, що відповідає Критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року адміністративний позов було задоволено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з виходив з того, що спірне рішення, всупереч вимогам Порядку №1165, не містить детальної інформації, за якої встановлено відповідність Позивача критеріям ризиковості платника податку.

Також суд зазначив, що рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є індивідуальним актом, яке створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Проаналізувавши обставини справи, а також надавши оцінку доводам сторін, суд дійшов до висновку, що Відповідач неправомірно включив Позивача до переліку ризикових платників податку.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ГУ ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, наполягаючи на тому, що що рішення комісії ГУ ДПС у м.Києві від 16.02.2022 № 25685 прийняте в межах чинного законодавства.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги ГУ ДПС у м. Києві стверджує, що контролюючим органом, з урахуванням отриманих від ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» інформації та копій відповідних документів, прийнято спірне рішення, яким Позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Також Апелянт наводить перелік документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліків платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків та наполягає на тому, що віднесення Позивача до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості не породжує для платника негативних наслідків.

Крім того ГУ ДПС у м. Києві покликається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 27.08.2019 у справі № 540/2077/18.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.11.2024 та від 20.01.2024 відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.

У строк, встановлений судом, відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» (далі - ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА»), , зареєстроване як юридична особа 05.02.2019, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців тагромадських формувань -0054301. Засновником і кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» є ОСОБА_1 . Директором підприємства є ОСОБА_2 . ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» є платником податку на додану вартість з 01.03.2019. Підприємство здійснює господарську діяльність в офісному приміщенні за адресою:03045, м. Київ, вул. Новопирогівська, 50, яке відповідно до договору № 13/07/HIC/21 від 01.06.2021 орендує у ТОВ «Юридична компанія «Стайлінг». Основними видами господарської діяльності ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» є: код КВЕД 80.10 Діяльність приватних охоронних служб (основний); код КВЕД80.20 Обслуговування систем безпеки; код КВЕД 80.30 Проведення розслідувань; код КВЕД69.10 Діяльність у сфері права.

Відповідно до штатного розпису від 26.11.2021 з 01.12.2021 кількість штатних одиниць в ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» складає: директор, керівник підрозділу з охорони та безпеки, начальник юридичного відділу, юрисконсульт, інженер з охорони праці та 25 охоронців, з помісячним фондом заробітної плати 205 300 гривень.

ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» має відкриті банківські рахунки в АТ «УКРСИББАНК», а саме: поточний рахунок № НОМЕР_1 (UAH), відкритий 14.08.2019, поточний рахунок № НОМЕР_2 (UAH), відкритий 05.08.2019, поточний рахунок № НОМЕР_3 (UAH) відкритий 05.08.2019, що підтверджується довідкою вих. №57-4-12/34/16 від 20.01.2021.

Як вбачається з матеріалів справи, замовниками-споживачами охоронних послуг Позивача є: Комунальне підприємство "КАМЯНСЬКИЙ МІСЬКВОДОКАНАЛ" Дніпропетровської обласної ради з яким було укладено договори про надання послуг з охорони: договір №379/20 від 16.12.2020 року на закупівлю послуг з цілодобової охорони об?єктів та територій; договір №380/20 від 16.12.2020 року на закупівлю послуг з цілодобової охорони об?єктів та територій та ТОВ «ІНВЕСТБУДГАЛИЧИНА» , з яким було укладено наступні договори та додаткові угоди про надання послуг охорони: договір №01/10-19 від 01.10.2019 року про надання послуг охорони; договір №04/09-19 від 04.09.2019 року про надання послуг охорони; додаткова угода №1 від 01.07.2019 до договору №04/09-19 від 04.09.2019 року про надання послуг охорони; договір №06/06-19 від 06.06.2019 року про надання послуг охорони; договір №12/09-19 від 12.09.2019 року про надання послуг охорони; договір №19/08-19/1 від 19.08.2019 року про надання послуг охорони; договір №25/06-19 від 25.06.2019 року про надання послуг охорони; додаткова угода №l від 16.07.2019 до договору №25/06-19 від 25.06.2019 року про надання послуг охорони; договір 30/08-19 від 30.08.2019 року про надання послуг охорони; додаткова угода №1 від 19.03.2020 до договору №30/08-19 від 30.08.2019 року про надання послуг охорони; договір №30/08-19/1 від 30.08.2019 року про надання послуг охорони; додаткова угода №4 від 17.05.2021 до договору №30/08-19 від 30.08.2019 року про надання послуг охорони; договір №14/06-20 від 14.06.2020 року про надання послуг охорони; договір №18/03-20 від 18.03.2020 року про надання послуг охорони; договір №15/01-21 від 15.01.2021 року про надання послуг охорони; договір №10/03-21 від 10.03.2021 року про надання послуг охорони; договір №30044 від 01.11.2021 року про надання послуг охорони.

У зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, Позивач 20.07.2020 уклав договір про надання охоронних послуг № 20/08 з ТОВ "БУЛАВА 2016". За результатом виконання договору складено акти здачі-приймання робіт від 31.08.2021 № 1, від 30.09.2021 № 2, від 31.10.2021 № 3.

ТОВ «БУЛАВА 2016» на адресу ТОВ «ОХОРОННА ФІРМА «ОМЕГА» було виписано податкові накладні, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: податкова накладна №3 від 25.08.2021, податкова накладна №4 від 31.08.2021, податкова накладна №2 від 22.09.2021, податкова накладна №6 від 30.09.2021, податкова накладна №40 від 20.10.2021, податкова накладна №41 від 31.10.2021.

Також 30.04.2021 Позивачем було укладено договір про надання охоронних послуг № 30/04 з ТОВ "СЛУЖБА БЕЗПЕКИ ПОСЕЙДОН", що також підтверджується актами здачі-приймання виконаних послуг від 30.06.2021 № 2 та від 31.07.2021 № 3.

Згідно з приписами п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України ТОВ "ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА" було складено податкові накладні на ТОВ "ІНВЕСТБУДГАЛИЧИНА" () та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: податкова накладна № 2 від 30.11.2021 на суму 24 000 грн. у т.ч. ПДВ - 4 000 грн., податкова накладна № 3 від 30.11.2021 на суму 180 000 грн ут.ч. ПДВ - 36 000 грн, податкова накладна № 4 від 30.11.2021 на суму 48 000 грн у т.ч.8 000 грн., податкова накладна № 5 від 30.11.2021 на суму 144 000 грн у т.ч. ПДВ - 24 000 грн, податкова накладна № 6 від 30.11.2021 на суму 24 000 грн у т.ч. ПДВ - 4 000 грн, податкова накладна № 7 від 30.11.2021 на суму 144 000 грн у т. ч. ПДВ - 24 000 грн податкова накладна № 8 від 30.11.2021 на суму 72 000 грн у т.ч. ПДВ - 12 000 грн, податкова накладна № 1 від 31.12.2021 на суму 24 000 грн у т.ч. ПДВ - 4 000 грн.

Відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.12.2021 та 11.01.2022 вищевказані податкові накладні прийнято, відповідно до п.201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію зупинено. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН".

Позивачем через електронний кабінет платника податку було подано письмові пояснення щодо господарської діяльності підприємства та копії документів, до підтверджують законність її здійснення та проведення вказаних фінансово-господарських операцій.

16.02.2022 Комісією ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 25685 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника, яким вказано про відповідність ТОВ "ОХОРОННА ФІРМА "ОМЕГА" п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У графі податкова інформація зазначено: «використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ "ОФ "ОМЕГА" (42797330), в процесі якого встановлено, що податковий кредит (ліміт) сформовано від суб?єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «БУЛАВА 2016» (40822365), ТОВ «СЛУЖБА БЕЗПЕКИ «ПОСЕЙДОН»(43326242), ТОВ «ТОРНАДО» (21582561).»

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Податковим кодексом України (далі - ПК України), постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі - Постанова № 1246), Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165), Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (далі - Порядок № 520).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

За визначенням, наведеним у п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. 62.1 ст.62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, Порядком № 1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З аналізу положень Порядку вбачається, що платник податку щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості може подати до комісії регіонального рівня документи для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, передбачене право, а не обов`язок.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, п. 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з п. 25 Порядку № 1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, віднесення до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку № 1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє колегії суддів стверджувати про те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що оскаржуване Позивачем рішення про включення його до переліку ризикових платників не містить обґрунтованої мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Крім того, як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів цієї справи, на підтвердження реальності господарських взаємовідносин Позивача з його контрагентами, ним були надані копії договорів та відповідних первинних документів.

Водночас, Відповідачем не спростовано інформацію, яка міститься у вказаних документах та не доведено наявності достатніх правових підстав для включення Позивача до переліку ризикових платників. Більш того, ані в суді першої, ані апеляційної інстанції Відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття спірного рішення.

У контексті зазначеного, колегія суддів акцентує увагу на тому що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20.

Разом з тим, як правильно встановлено судом першої інстанції, підставою прийняття оскаржуваних рішень стала зокрема інформація з баз даних ДПС України, подані Позивачем пояснення та документи та аналіз його діяльності в процесі якого встановлено, що податковий кредит (ліміт) сформовано від суб?єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ "БУЛАВА 2016" (40822365), ТОВ "СЛУЖБА БЕЗПЕКИ "ПОСЕЙДОН" (43326242), ТОВ "ТОРНАДО" (21582561).

Втім, жодних належних та допустимих у контексті ст.ст. 73-74 КАС України, доказів, які підтверджували б віднесення зазначених контрагентів Позивача до переліку ризикових або відповідність здійснених операцій критеріям ризиковості, контролюючим органом не надано ані в суді першої, ані апеляційної інстинції.

Разом з тим, апеляційний суд акцентує увагу на тому, що у відповідночті до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Водночас, колегія суддів відзначає, що Позивачем були надані контролюючому органу пояснення та документи щодо здійснення господарської діяльності з ТОВ "БУЛАВА 2016" (40822365), ТОВ "СЛУЖБА БЕЗПЕКИ "ПОСЕЙДОН" (43326242), ТОВ "ТОРНАДО" (21582561), які в повному обсязі розкривають суть господарських операцій та які свідчать про те, що сторони переслідували ділову мету при їх здійсненні та понесли зміни майнового стану, що, в свою чергу, вказує на настання для Позивача правових наслідків, обумовлених відповідними правочинами.

Крім того, апеляційний суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладеною у постанові від 01.11.2023 у справі №520/14316/19, у якій суд дійшов до висновку, що чинне законодавство не ставить умову виникнення податкових зобов`язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів. Позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань. А відтак, за умови не встановлення податковим органом наявності обставин, які б могли свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання товариством незаконної податкової вигоди, останнє не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Разом з тим, колегія суддів відзначає, що Апелянт, посилаючись на неповноту встановлення судом першої інстанції обставин цієї справи, ані в суді першої, ані апеляційної інстанції не надав жодних доказів, які підтверджують податкову інформацію, що стала підставою для віднесення Позивача до ризикових у відповідності до п. 8 Критеріїв.

З огляду на викладене вище, колегія суддів дійшла до висновку, що спірне рішення комісії контролюючого органу не відповідає вимогам частини другої статті 2 КАС України щодо обґрунтованості. Позаяк, саме лише посилання контролюючого органу на відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг; накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Твердження Апелянта про те, що спірне рішення не породжує для платника негативних наслідків, колегія суддів вважає необґрунтованим та до уваги не приймає, оскільки вони є передумовою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Тобто, Порядок № 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Крім того, положеннями п. 6 Порядку № 1165 зокрема визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що оскільки рішення про визначення Позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання Відповідача виключити Позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Отже, позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 340/1098/20.

Надаючи оцінку доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Отже, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду і Апелянт, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів тих обставин, на які він посилається, а судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві підлягає залишенню без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року - без змін.

Розподіл судових витрат.

Судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, а тому відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 17 березня 2025 року.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: Н.П. Бужак

М.І. Кобаль