Справа № 360/456/25
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про перехід із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження

18 березня 2025 року м. ДніпроСправа № 360/456/25

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., розглянувши клопотання представника Головного управління ДПС у Луганській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом адвоката Солонець Сергія Миколайовича в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення щодо податку на додану вартість,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду на розгляді перебуває справа за позовом адвоката Солонець Сергія Миколайовича (далі представник позивача) в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Луганській області (далі відповідач або ГУ ДПС у Луганській області) з такими позовними вимогами:

- визнати протиправним та скасувати прийняте Головним управлінням ДПС у Луганській області податкове повідомлення-рішення від 24.09.2024 №832/12-32-24-02.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Від представника відповідача до суду 14 березня 2025 року надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, в обґрунтування якого вказано, що предметом розгляду у даній справі є питання щодо правомірності прийняття ГУ ДПС у Луганській області податкового повідомлення рішення від 24.09.2024 №832/12-32-24-02 про застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафної (фінансової) санкції у розмірі - 1 064 301,18 грн за порушення строків реєстрації податкових накладних за період: лютий 2022 року, березень 2022 року, квітень 2022 року, травень 2022 року, червень 2022 року, липень 2022 року, серпень 2022 року, вересень 2022 року, жовтень 2022 року, листопад 2022 року, грудень 2022 року, січень 2023 року, тобто сума позову у даній справі складає 1 064 301,18 грн, а отже відповідно до норм п. 4 ч. 4 ст. 257 КАС України справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. Вказав, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Можливість участі осіб, які беруть участь у справі, в судовому засіданні є найважливішою гарантією реалізації їхніх процесуальних прав як змагальних, так і диспозитивних; така участь дозволяє суду повніше та ретельніше з`ясувати обставини справи.

Щодо наведених у клопотанні підстав, суд зазначає.

Згідно із частиною першою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина друга статті 12 КАС України).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина третя статті 12 КАС України).

Перелік справ незначної складності для цілей КАС України визначено в частині шостій статті 12 КАС України.

Відповідно до частин першої та другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності; за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Предметом вказаного вище спору є перевірка законності оскаржуваного рішення відповідача, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування за період: з лютого 2022 по січень 2023 року.

Враховуючи положення пункту четвертого частини четвертої статті 257 КАС України, суд вважає клопотання представника Головного управління ДПС у Луганській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження таким, що підлягає задоволенню.

Щодо інших доводів представника Головного управління ДПС у Луганській області про те, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Можливість участі осіб, які беруть участь у справі, в судовому засіданні є найважливішою гарантією реалізації їхніх процесуальних прав як змагальних, так і диспозитивних; така участь дозволяє суду повніше та ретельніше з`ясувати обставини справи, слід зазначити наступне.

Так, учасникам справи надані та передбачені умови про ознайомлення з рухом адміністративної справи шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені статтею 44 та іншими статтями КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в заявах по суті справи, письмових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи судом з викликом її учасників.

Такого ж висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19.

Суд врахував та акцентує увагу сторін, що усні пояснення особи не є засобом доказування. Зокрема, згідно зі ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

В клопотанні не зазначено жодних доводів з приводу обставин, з`ясування яких може становити труднощі та потребують проведення судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст.159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив; заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Представником також не зазначено жодного обґрунтованого доводу, що характер і предмет доказування доцільно встановити під час відкритих засідань. Не вказано підстав, наявність яких може свідчити про доцільність розгляду справи саме у відкритому судовому засіданні. Обставини спору та факти, на які посилаються сторони, можливо встановити виключно з письмових доказів.

Також суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року VarelaAssalinocontrelePortugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.11.2006 (скарга 73053/01 CASE OF JUSSILA v. FINLAND, суд вказав на те, що: "Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...".

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Згідно із частиною шостою статті 260 КАС України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, якій у подальшому пролонговано до теперішнього часу.

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Діяльність органів державної влади не повинна створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд бере до уваги, що Рішенням Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9, з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно п. 4 опублікованих 02.03.2022 року Радою суддів України Рекомендацій щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам України рекомендовано усіх доступних працівників, по можливості, перевести на дистанційну роботу.

Відповідно до наказу голови Луганського окружного адміністративного суду від 02.05.2022 №9/С-од «Про встановлення особливого режиму роботи в умовах воєнного стану» у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України та запровадженням воєнного стану згідно із Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до статті 3 Конституції України, статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статті 24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статей 34, 60-2 Кодексу законів про працю України, керуючись Рекомендаціями судам першої та апеляційної інстанцій, затверджених розпорядженням Голови Верховного Суду від 13 березня 2022 року № 6/0/9-22, рішенням Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9, з метою збереження життя і здоров`я та забезпечення безпеки суддів, відвідувачів і працівників апарату Луганського окружного адміністративного суду: з 02 травня 2022 року установлено особливий режим роботи Луганського окружного адміністративного суду в умовах воєнного стану; зупинено, тимчасово, розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду; запроваджено з 02 травня 2022 року роботу Луганського окружного адміністративного суду у віддаленому режимі.

Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Луганського окружного адміністративного суду, з метою забезпечення збереження життя та здоров`я учасників справи та працівників апарату суду, суд вважає за можливе підготовче провадження здійснити в письмовому провадженні без виклику сторін.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи наступне.

Відповідно до вимог пункту 10 частини першої статті 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог частини третьої статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами частини дев`ятої статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Отже, з урахуванням дії в Україні воєнного стану, у зв`язку з необхідністю забезпечення збереження життя та здоров`я учасників справи та працівників апарату суду, приймаючи до уваги Рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, опублікованих 02.03.2022 Радою суддів України, враховуючи запроваджений дистанційний режим роботи суду, непередбачувані відключення електроенергії внаслідок системного знищення Російською Федерацією енергосистеми України, суд дійшов висновку про можливість розгляду цієї справи за матеріалами в електронній формі в порядку письмового провадження.

Керуючись статтями 12, 257, 248, 256, 260 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Головного управління ДПС у Луганській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - задовольнити.

Перейти із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Судовий розгляд справи за адміністративним позовом адвоката Солонець Сергія Миколайовича в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення щодо податку на додану вартість здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Підготовче провадження здійснити в письмовому провадженні без виклику сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя І.В. Тихонов