Справа № 607/3758/25
Суддя: Багрій Т. Я.
Дата ухвалення: 2025-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.02.2025 Справа №607/3758/25 Провадження №2-а/607/239/2025

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Багрій Т.Я., ознайомившись із позовною ОСОБА_1 до ГУНП в Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

встановив:

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Багрієм Т.Я. одержано для розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ГУНП в Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Ознайомившись із позовною заявою та додатками, судом встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.161 КАС України.

Згідно ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Слід зазначити, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Проте, позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви не долучено документа, що підтверджує сплату судового збору. Крім цього не зазначено, що особа може бути звільнення від його сплати згідно закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір, ставка якого становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору за вимогу про скасування постанови про адміністративне правопорушення в сумі 605,60 грн.

Частиною 1 статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить поновити строк на оскарження постанови серії АГА №1684362 від 08 лютого 2025 року. У позовній заяві позивач зазначає, що оскаржувана постанова винесена 08 лютого 2025 року, однак позивач копію зазначеної постанови (під підпис) отримав лише 11 лютого 2025 року. У зв`язку з наведеним, позивач вважає, що строк на оскарження постанови слід рахувати з дня її отримання, тобто з 11 лютого 2025 року.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч.6 ст.161 КАС України).

Зі змісту оскаржуваної постанови серії ЕГА №1684362 від 08 лютого 2025 року вбачається, що ОСОБА_1 від отримання примірника постанови відмовився. Отже, позивач був обізнаний про наявність оскаржуваної постанови ще в день її винесення, тобто 08 лютого 2025 року і відповідно мав можливість оскаржити цю постанову у строки, визначені законом, тобто до 18 лютого 2025 року (позовна заява з додатками відправлена засобами поштового зв`язку 20 лютого 2025 року).

В ухвалі від 30 серпня 2022 року у справі №739/304/22 Верховний Суд зазначив, що сам факт відмови позивача від підпису постанови та отримання її копії свідчить про те, що позивач був обізнаний про наявність відповідної постанови ще в день її винесення.

Пропуск строку звернення до суду через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску такого строку (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.12.2022 у справі № 990/102/22).

У рішенні КАС ВС від 20 березня 2024 року у справі № 560/14349/23 зазначено, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Будь-яких доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, до позовної заяви не додано.

При цьому слід зазначити, що у відповідності до ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Виходячи з вказаної норми, десятиденний строк для оскарження рішення (постанови) суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності з дня вручення такого рішення (постанови), встановлено для оскарження рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Разом з тим, позивач ОСОБА_1 оскаржує постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП (адміністративні правопорушення, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку), яке не відноситься до рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду квитанції про сплату судового збору (605,60 грн. за позовну вимогу немайнового характеру про скасування постанови), а також зазначивши поважні підстави для поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом (із врахуванням положень ч.2 ст.286 КАС України).

Керуючись статями 160, 161, 169, 269, 286 КАС України, суд , -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ГУНП в Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання зазначених в ухвалі вимог до встановленого терміну позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали суду направити позивачу ОСОБА_1 за місцем проживання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Т. Я. Багрій