Справа № 520/29846/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

18 березня 2025 року Справа № 520/29846/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Богодухівської міської ради Харківської області (пл. Соборності, буд. 2, м. Богодухів, Богодухівський район, Харківська обл., 62103, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії -

ВСТАНОВИВ:

Богодухівська міська рада Харківської області звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- зобов`язати відповідача - ОСОБА_1 привести земельну ділянку комунальної власності з кадастровим номером :00:001:0661, площею 0,0070 га, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцької в м. Богодухові Харківської області, до первинного стану шляхом знесення самочинно будівництва - влаштованого фундаменту та встановлених 5 металевих стовпів.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що згідно з витягом з Держреєстру від 13.01.2022, земельна ділянка з кадастровим номером :00:001:0661, площа 0,0070 га належить до комунальної власності Богодухівської громади Харківської області. Рішенням сесії Богодухівської міської ради №4865-VIII 22.12.2021 затверджено проект землеустрою для будівництва та обслуговування торговельних об`єктів, з продажем права оренди через торги. Переможцем аукціону 23.02.2022 став ОСОБА_1 , з яким уклали договір оренди на 7 років. В акті комісійного обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0661 від 16.04.2024 зазначено, що на вказаній ділянці самочинно влаштовано фундамент, на якому встановлено 5 металевих стовпів та 2 каналізаційні ями, що порушує вимогу порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 №244, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Виконком зобов`язав ОСОБА_1 демонтувати споруди, привести ділянку в первісний стан та дотриматись вимог документів до 01.06.2024. В подальшому термін було продовжено до 01.08.2024. Відповідач подав проект будівництва кафе на затвердження, але виникли технічні труднощі із реєстрацією документів у системі. Відтак станом на 01.10.2024 фундамент не демонтовано, ділянку не приведено в належний стан.

На виконання вимог частини третьої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України судом зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру про надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 . У позовній заяві позивач зазначив, що місцем проживання вказаної особи є: АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 .

З Єдиного державного демографічного реєстру судом отримано відповідь від 30.10.2024 №876399, в якій зазначено, що інформація щодо ОСОБА_1 збігається із наданим позивачем місцем проживання відповідача.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі. У вказаній ухвалі зазначено, що відповідно до положень п.3 та п.10 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України, справа належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства за правилами спрощеного позовного провадження.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у щорічній відпустці.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача через систему «Електронний суд» 24.11.2024 подав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що земельна ділянка використовується відповідачем для будівництва та обслуговування будівель торгівлі згідно договору оренди №19 від 28.11.2022 на 7 років. Також зазначив, що відповідач виконав вимоги рішення Богодухівської міськради №494 від 25.04.2024, а саме - 22.07.2024 паспорти прив`язки анульовані, містобудівні умови отримані 25.07.2024, проект кафе 30.07.2024 погоджено і зареєстровано в системі ЄДЕССБ. Але через технічну помилку в ЄДЕССБ не вдалося затвердити проект, хоча вся документація погоджена відповідними органами. Також відповідач зауважив, що несе відповідальність за належне оформлення проектної документації, проте технічні помилки системи ЄДЕССБ, за які він не відповідає, не можуть бути підставою для перешкод у реалізації його прав забудовника. Відтак знесення об`єкта безпідставне, оскільки відповідач виконав усі нормативні вимоги та несе право на мирне володіння майном. Також представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача через систему «Електронний суд» 28.11.2024 подав відповідь на відзив в якому зазначив, що аргументи у відзиві є безпідставними. Відповідно до Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови є вихідними даними для проектування об`єкта будівництва, а не дозволом на будівництво. Виконання будівельних робіт без повідомлення до Реєстру будівельної діяльності заборонено. Інформація про початок робіт щодо об`єкта «Нове будівництво кафе» у Реєстрі відсутня. Відтак на орендованій ділянці, що є зоною охорони культурної спадщини (0,0070 га), будівельні роботи можуть проводитися лише за погодженням органу охорони культурної спадщини, проведенням археологічного дослідження та відповідного рішення. Також представник позивача зазначив, що відповідач не отримував дозволу, не проводив досліджень і продовжує самочинне будівництво станом на 01.11.2024.

Представник відповідача через систему «Електронний суд» 29.11.2024 подав заперечення в якому проти доводів представника позивача заперечував та повністю підтримав свою правову позицію.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2024 у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін по справі за адміністративним позовом Богодухівської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено.

Представник відповідача через систему «Електронний суд» 05.12.2024 та 27.01.2025 подав клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів, а саме - витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва № ІУ55, повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Представник позивача через систему «Електронний суд» 28.01.2025 подав заяву в якій заперечує проти приєднання до матеріалів справи витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва № ІУ55, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки на виконання ухвали суду від 31.10.2024 не був наданий вказаний витяг як доказ у встановлений судом строк п`ятнадцять днів з дня одержання копії ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі.

Представник відповідача через систему «Електронний суд» 06.02.2025 подав клопотання в якому зазначив, що заперечення позивача проти приєднання до справи витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва №ІУ55, повідомлення про початок виконання будівельних робіт є безпідставними та просив суд залишити позов без задоволення.

Представник відповідача через систему «Електронний суд» 11.03.2025 подав клопотання про долучення доказів та зазначив, що будівництво спірної будівлі завершено. В установленому законом порядку будівлю прийнято в експлуатацію та розпочато процедуру реєстрації права власності на цю будівлю. На підтвердження вказаних обставин просив суд приєднати до матеріалів справи як письмові докази: витяги з Реєстру будівельної діяльності №ТІ:2103-9599-4855-9834, №ІУ44, технічний паспорт на будівлю.

Дослідивши доводи позову, відзиву проти нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що відповідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.01.2022 земельна ділянка з кадастровим номером :00:001:0661 площею 0,0070 належить до комунальної власності Богодухівської міської територіальної громаді Харківської області особі Богодухівської міської ради Харківської області.

Рішенням ХХІІІ позачергової сесії VIII скликання Богодухівської міської ради Харківської області № 4865-VIII від 22.12.2021 «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, право оренди на яку підлягає продажу на земельних торгах» був затверджений проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0661 площею 0,0070 га для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка розташована по площі Незалежності, м. Богодухів Харківської області, право оренди на яку підлягає продажу на земельних торгах. Було встановлено обмеження у використанні земельної ділянки зона охорони пам`ятки культурної спадщини 0,0070 га.

Рішенням ХХІІІ позачергової сесії VIII скликання Богодухівської міської ради Харківської області № 4867-VIII від 22.12.2021 року «Про проведення земельних торгів у формі аукціону на території Богодухівської міської ради Харківської області» було прийнято рішення продати на земельних торгах право оренди на земельну ділянку комунальної власності, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі яка розташована за адресою: м. Богодухів, пл. Незалежності, площею 0,0070 га з кадастровим номером :00:001:0661.

Згідно протоколу про результати земельних електронних торгів № LRE001-UA-841, які відбулися 23.02.2022, переможцем земельних торгів був визнаний ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 . Електронна адреса земельних торгів: https://prozorro.sale/auction/LRE001-UA-841/.

28.11.2022 між Богодухівською міською радою Харківської області та громадянином ОСОБА_1 був укладений договір оренди земельної ділянки № 19 про оренду земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером :00:001:0661 площею 0,0070 га для будівництва обслуговування будівель торгівлі (код згідно КВЩІЗ 03.07), що розташована на території Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області в межах м. Богодухів. Договір оренди земельної ділянки укладено строком на 7 (сім) років. Договір зареєстрований відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію прав нерухоме майно та їх обтяжень» 02.12.2022, реєстраційний номер 48628388.

Відповідно до акту комісійного обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0661, яка розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцької в м. Богодухов від 16.04.2024 було проведено комісійне обстеження зазначеної земельної ділянки на предмет дотримання орендарем ОСОБА_1 будівельних норм та вимог інших нормативно-правових актів у сфері будівництва, містобудування та архітектури, а також правил благоустрою території населених пунктів Богодухівської міської територіальної громади. Під час візуального обстеження комісією виявлено, що на земельній ділянці самочинно влаштовано фундамент на якому встановлено 5 металевих стовпів та 2 каналізаційні ями, що порушує вимогу Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 № 244, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також виявлено факт недотримання вимог паспорту прив`язки ТС №1 для провадження підприємницької діяльності площею 16,9 кв.м. (реєстраційний № 01-12/1) та паспорту прив`язки ТС №2 для провадження підприємницької діяльності площею 24,57 кв.м. (реєстраційний № 01-12/2).

Пунктом 1 рішення виконавчого комітету Богодухівської міської ради Харківської області №494 від 25.04.2024 «Про зобов`язання ФОП ОСОБА_1 » відповідач, на підставі висновку комісії за результатами обстеження земельної ділянки від 16.04.2024 року, був зобов`язаний в термін до 01.06.2024:

1. Демонтувати самочинно влаштований фундамент на земельній ділянці з кадастровим номером :00:001:0661, що розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцької в м. Богодухові, на якому встановлено 5 металевих стовпів.

2. Привести земельну ділянку з кадастровим номером :00:001:0661 загальною площею 0,0070 га в первісний вигляд.

3. В термін до 23.08.2024 виконати вимоги паспорту прив`язки ТС №1 для провадження підприємницької діяльності площею 16,9 кв.м. (реєстраційний № 01-12/1) та паспорту прив`язки ТС №2 для провадження підприємницької діяльності площею 24,57 кв.м (реєстраційний № 01-12/2) відповідно до Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 21.10.2011 № 244.

Вказане рішення виконавчого комітету було отримано ОСОБА_1 01.05.2024.

Судом встановлено, що 22.05.2024 відповідач на виконання рішення виконкому № 494 від 25.04.2024, подав заяву Богодухівському міському голові про надання більше часу для приведення документації у відповідність, до 01.08.2024.

23.05.2024 рішенням виконавчого комітету Богодухівської міської ради Харківської області № 581 «Про продовження терміну виконання рішення виконавчого комітету від 25.04.2024 №494» термін виконання вимог, визначених рішенням виконавчого комітету від 25.04.2024 №494 продовжено до 01.08.2024.

22.07.2024 ОСОБА_1 , через управління «Центр надання адміністративних послуг» Богодухівської міської ради, подав заяву про анулювання паспорту прив`язки ТС №1 від 23.02.24 №01-12/1 та паспорту прив`язки ТС №2 від 23.02.2024 №01-12/2.

Відповідач 01.08.2024 подав заяву Богодухівському міському голові та повідомив, що ним було розроблено проект будівництва кафе, який проходить затвердження уповноваженого органу культурної спадщини та додав до заяви Витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про проектні документації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі ЄДЕССБ).

Згідно доповідної начальника відділу житлово-комунального господарства, комунальної власності, містобудування та архітектури Богодухівської міської ради Харківської області від 18.09.2024, який спеціально уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури, 25.07.2024 вказаним відділом були надані містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Богодухівська територіальна громада, м. Богодухів, площа Незалежності» (реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9964-3860-5004-9748), відповідно до детального плану території земельної ділянки, затвердженого рішенням XLVII позачергової сесії VIII скликання Богодухівської міської ради № 6861-VIII від 27.10.2023.

05.09.2024 ОСОБА_1 проект на об`єкт будівництва «Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Богодухівська територіальна громада, м. Богодухів, площа Незалежності» подано на затвердження (реєстраційний номер ЄДЕССБ ZA01:3700-3234-0592-3899), але під час підписання документу виникли блокуючі фактори з критичним рівнем ризику.

Відповідач 17.09.2024 через Управління ЦНАП при подачі повідомлення про початок будівельних робіт виникли блокуючі фактори з критичним рівнем ризику, а саме - відсутність затвердження замовником проектної документації.

27.09.2024 до Управління Центр надання адміністративних послуг Богодухівської міської ради Жданюк І.І. надав письмову заяву для реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, м. Богодухів, площа Незалежності. В заяві ОСОБА_1 вказав, що подає зазначену заяву у зв`язку з неможливістю у служби підтримки ЄДЕССБ, як забудовнику, зареєструвати електронне повідомлення про початок виконання будівельних робіт на зазначеному об`єкті.

Відповідно до акту комісійного обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0661, яка розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцька в м. Богодухові від 01.10.2024:

1. Самочинно влаштований фундамент на земельній ділянці з кадастровим номером :00:001:0661, яка розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцька в м. Богодухові, на якому встановлено 5 металевих стовпів, ОСОБА_1 не демонтував.

2. Земельну ділянку з кадастровим номером :00:001:0661 загальною площею

0,0070 га ОСОБА_1 у первісний вигляд не привів.

Не погоджуючись із такими діями відповідача, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Згідно із положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон «Про місцеве самоврядування в Україні».

Повноваження органів місцевого самоврядування у сфері будівництва викладені у статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Так відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: делеговані повноваження, зокрема: 1) надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності"; 3) здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу; 6) вирішення відповідно до законодавства спорів з питань містобудування.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до ч.ч.1 - 3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із ч. 2 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Частинами 1 - 3 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду, зокрема:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.

За змістом пунктів 7 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи припинення дії документів (адміністративних актів), що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім припинення дії документів (адміністративних актів), що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів) здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів.

Постановою КМ України від 23.12.2020 №1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду», утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду та затверджено Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

Відповідно до абзацу 3 п. 3 Положення одним з основних завдань ДІАМ є здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, архітекторами та іншими проектувальниками, підрядниками, експертами, експертними організаціями та відповідальними виконавцями робіт, інженерами-консультантами, власниками будівель та лінійних споруд вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено такий Порядок (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу (пункт 6 Порядку №553).

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових та позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою відповідного органу складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається ще й протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Відтак позов про знесення самочинно збудованого об`єкта містобудування може бути пред`явлено органом державного архітектурно-будівельного контролю до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, встановлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Таким чином, самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.

Отже, правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

За змістом ст. 376 ЦК України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.

При цьому, з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.

У випадках, коли до суду з позовом про знесення самочинного будівництва звертається орган державного архітектурно-будівельного контролю, належить керуватися ч.1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", за якою у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

Отже, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:

1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;

3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Зі змісту положень ч.1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у взаємозв`язку з нормами ч.1 ст. 41 цього ж Закону, випливає, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі ч.1 ст. 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 02.11.2022 у справі №420/4209/19, від 23.02.2023 у справі №420/6488/18, від 19.03.2024 у справі №813/4341/15.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи вбачається, що уповноваженими особами Богодухівської міської ради проведено комісійне обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0661, яка розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцької в м. Богодухов від 16.04.2024 на предмет дотримання орендарем ОСОБА_1 будівельних норм вимог та інших нормативно-правових актів у сфері будівництва, містобудування та архітектури, а також правил благоустрою території населених пунктів Богодухівської міської територіальної громади.

Пунктом 1 рішення виконавчого комітету Богодухівської міської ради Харківської області №494 від 25.04.2024 «Про зобов`язання ФОП ОСОБА_1 » відповідача, на підставі висновку комісії за результатами обстеження земельної ділянки від 16.04.2024 зобов`язано в термін до 01.06.2024 року:

1. Демонтувати самочинно влаштований фундамент на земельній ділянці з кадастровим номером :00:001:0661, що розташована на перехресті пл. Незалежності та вул. Троїцької в м. Богодухові, на якому встановлено 5 металевих стовпів.

2. Привести земельну ділянку з кадастровим номером :00:001:0661 загальною площею 0,0070 га в первісний вигляд.

3. В термін до 23.08.2024 р. виконати вимоги паспорту прив`язки ТС №1 для провадження підприємницької діяльності площею 16,9 кв.м. (реєстраційний № 01-12/1) та паспорту прив`язки ТС №2 для провадження підприємницької діяльності площею 24,57 кв.м (реєстраційний № 01-12/2) відповідно до Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 21.10.2011 № 244.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження призначення та проведення уповноваженими особами Богодухівської міської ради перевірки, згідно Порядку №553, матеріали справи та правова позиція позивача не містять.

Також, матеріали справи не містять доказів на підтвердження видачі наказу про проведення перевірки, повідомлення відповідача про проведення перевірки, пред`явлення та вручення службових посвідчень та направлення для проведення перевірки відповідачу.

В акті обстеження від 16.04.2024 вказано, що порушення встановлені за результатами візуального обстеження, проте у вказаному акті не вказано про ненадання посадовим особам позивача доступу до об`єкту будівництва, як і доказів надання такого доступу.

Крім того, будь-яких доказів на підтвердження того, що позивачем щодо відповідача видавався припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимоги якого в подальшому не були виконані, що є обов`язковою передумовою для звернення до суду контролюючого органу, позивачем суду не надано.

Кабінетом Міністрів України 13.03.2022 прийнято Постанову № 303, якою припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Постанова №303).

Пунктом 2 Постанови № 303 визначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

19.05.2023 Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України прийнято наказ №424 Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану, яким Департаменту просторового планування територій та архітектури забезпечити: - протягом 5 робочих днів від дати отримання звернення від фізичних чи юридичних осіб, органів державного архітектурно-будівельного контролю, правоохоронних органів стосовно необхідності здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) направлення запиту з відповідними матеріалами до ДІАМ для надання письмового обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу (далі обґрунтування проведення позапланового заходу) або відсутності підстав для нього; - протягом 5 робочих днів від дати отримання обґрунтування проведення позапланового заходу ДІАМ підготовку проекту наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду); - протягом 3 робочих днів від дня підписання наказу направлення копії наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) до ДІАМ та до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю (у разі необхідності). Сектору зовнішніх комунікацій забезпечити протягом 2 робочих днів від дня підписання наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) оприлюднення його на офіційному вебсайті Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України.

Таким чином, станом на дату виникнення спірних правовідносин законодавчо встановлено алгоритм дій, при яких дозволяється проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану.

Щодо посилання позивача відносно відсутності офіційного електронного повідомлення від відповідача, як замовника будівництва, про затвердження проектно-кошторисної документації та початок будівництва, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

В ч. 7 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зазначено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч. 1-2 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Судом встановлено, що 22.05.2024 року ОСОБА_1 , на виконання рішення виконкому №494 від 25.04.2024, подав заяву (вх.2411/11 від 22.05.2024) Богодухівському міському голові про надання більше часу для приведення документації у відповідність, до 01.08.2024.

23.05.2024 рішенням виконавчого комітету Богодухівської міської ради Харківської області №581 «Про продовження терміну виконання рішення виконавчого комітету від 25.04.2024 № 494» термін виконання вимог, визначених рішенням виконавчого комітету від 25.04.2024 № 494 був продовжений до 01.08.2024.

22.07.2024 ОСОБА_1 , через управління «Центр надання адміністративних послуг» Богодухівської міської ради, подав заяву (вх. 02-13/46 від 22.07.2024) про анулювання паспорту прив`язки ТС №1 від 23.02.24 №01-12/1 та паспорту прив`язки ТС №2 від 23.02.2024 №01-12/2, копія якої містяться в матеріалах справи.

01.08.2024 ОСОБА_1 подав заяву (вх. 3599/11 від 01.08.2024) Богодухівському міському голові та повідомив, що ним було розроблено проект будівництва кафе, який проходить затвердження уповноваженого органу культурної спадщини та додав до заяви Витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про проектні документації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі ЄДЕССБ).

Згідно доповідної начальника відділу житлово-комунального господарства, комунальної власності, містобудування та архітектури Богодухівської міської ради Харківської області від 18.09.2024, який спеціально уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури, 25.07.2024 вказаним відділом були надані містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Богодухівська територіальна громада, м. Богодухів, площа Незалежності» (реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9964-3860-5004-9748), відповідно до детального плану території земельної ділянки, затвердженого рішенням XLVII позачергової сесії VIII скликання Богодухівської міської ради № 6861-VIII від 27.10.2023.

Відповідачем 05.09.2024 проект на об`єкт будівництва «Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Богодухівська територіальна громада, м. Богодухів, площа Незалежності» подано на затвердження (реєстраційний номер ЄДЕССБ ZA01:3700-3234-0592-3899), але під час підписання документу виникли блокуючі фактори з критичним рівнем ризику.

Відповідач 17.09.2024 через Управління ЦНАП при подачі повідомлення про початок будівельних робіт виникли блокуючі фактори з критичним рівнем ризику, а саме - відсутність затвердження замовником проектної документації.

27.09.2024 до Управління Центр надання адміністративних послуг Богодухівської міської ради Жданюк І.І. надав письмову заяву (вх.883/8 від 27.09.2024) для реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: Нове будівництво кафе за адресою: Харківська область, м. Богодухів, площа Незалежності. В заяві ОСОБА_1 вказав, що подає зазначену заяву у зв`язку з неможливістю у служби підтримки ЄДЕССБ, як забудовнику, зареєструвати електронне повідомлення про початок виконання будівельних робіт на зазначеному об`єкті.

Відтак вказані дії відповідача відповідають положенням п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.11.2011 №466 (в редакції постанови від 26.08.2015 № 747), яким передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Крім того суд зазначає, що відповідачем вживалися заходи щодо усунення технічної проблеми з реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт в ЄДЕССБ, для цього, зокрема, направлені відповідні заяви до ДП «Адміністратор містобудівного кадастру на державному рівні» та ДП «Дія», копії яких містяться в матеріалах справи. В зазначених заявах представник відповідача наголошує, що 17.09.2024 відповідач через управління ЦНАП повідомив про початок будівельних робіт, але система не зареєструвала повідомлення в ЄДЕССБ через технічну помилку. Оскільки технічні помилки в роботі ЄДЕССБ не усунуті, просив усунути помилку та повідомити про можливість здійснення відповідачем реєстраційних дій в ЄДЕССБ щодо затвердження проекту будівництва та повідомлення про початок будівельних робіт.

Листом № 8029/04.1-17 від 03.12.2024 Державне підприємство "ДІЯ" повідомило, що за результатом розгляду звернення від 24.09.2024 здійснено заходи організаційно-технічного характеру в межах компетенції технічного адміністратора Електронної системи та виправлено помилку D007165 відповідно до наданих матеріалів.

Відтак відповідачем був сформований витяг з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва № ІУ55 від 24.01.2025, в якому зазначено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт зареєстровано.

Станом на 11.03.2025 будівництво спірної будівлі завершено, в установленому законом порядку будівлю прийнято в експлуатацію та розпочато процедуру реєстрації права власності на будівлю, що підтверджується витягами з Реєстру будівельної діяльності № ТІ:2103-9599-4855-9834, № ІУ44 та технічним паспортом на будівлю, копії яких наявні в матеріалах справи.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Щодо відшкодування сплати судових витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги, суд зазначає, що представник відповідача у відзиві вказав, що понесені та очікувані судові витрати відповідача складають 40000,00 грн. на професійну правничу допомогу адвоката. Відтак питання щодо відшкодування понесених відповідачем витрат на правничу допомогу буде вирішено після подання представником відповідача відповідних доказів.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої та частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову.

Суд також враховує інші аргументи сторін, зазначені у заявах по суті справи, однак зауважує, що встановлені судом обставини є самостійними та достатніми підставами для прийняття рішення по суті спору.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина перша статті 43 КАС України).

Відповідно, розподіл судових витрат згідно положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Богодухівської міської ради Харківської області (пл. Соборності, буд. 2, м. Богодухів, Богодухівський район, Харківська обл., 62103, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 18.03.2025

Суддя Супрун Ю.О.