Справа № 260/1491/25
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2025 рокум. Ужгород№ 260/1491/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через представника Бирковича Олександра Івановича звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, в якому просять: визнати нечинними рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку» № 150 від 19.06.2018 року Волосянківської сільської ради та рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку» № 192 від 13.06.2019 року Волосянківської сільської ради.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст.161 КАС України, а тому повинна бути залишена без руху з нижче зазначених підстав.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Однак, всупереч положенням ч. 6 ст. 160 КАС України представник позивачів не зазначив місце проживання, оскільки вказано тільки село Нижні Ворота Закарпатської області (не зазначено назву вулиці, номеру будинку та індексу).

Крім того, місце проживання позивача ОСОБА_1 містить дві різні адреси: на титульній сторінці позову, сформованого через підсистему «Електронний суд», вказано адресу АДРЕСА_1 , а в позові, поданого в doc.форматі - АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів позовної заяви на титульній сторінці позову сформованого через підсистему «Електронний суд», зазначено позивача - ОСОБА_1 , представник позивача Биркович Олександр Іванович, відповідач Ставненська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області та інша особа ОСОБА_2 .

При цьому на титульній сторінці позову, поданого в doc.форматі, зазначено наступне: позивач-1 в.о. директора Ужанського НПП (2020-2021 роки) Приймич Олександр Васильович; позивач-2 директор Ужанського НПП (2015-2019 роки) ОСОБА_2 та відповідач Ставненська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, яка є правонаступником Волосянківської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області.

Окрім цього, до позовної заяви долучено заяву про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами про оскарження рішень Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, де вказано позивач-1 в.о. директора Ужанського НПП (2020-2021 роки) Приймич Олександр Васильович; позивач-2 директор Ужанського НПП (2015-2019 роки) ОСОБА_2 та відповідач Ставненська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, яка є правонаступником Волосянківської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області.

Відтак, з наведеного не зрозуміло хто саме є позивачем (позивачами) за вказаним позовом та в якому статусі виступають позивачі, як фізичні особи, чи як керівники юридичної особи Ужанського НПП із відповідними діючими повноваженнями.

Суд зауважує, що відповідно до частини 1 статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи, Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено учасників справи у статусі «інша особа».

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 зазначеної статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 колегія суддів зазначила, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду у постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 9901/405/19 вказала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку. Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Таким чином, суд доходить висновку, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Подібні висновки виклав Верховний Суд у постанові від 10 січня 2024 року у справі №420/1782/23, де вказав, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущений; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, предметом даного позову є нормативно-правові акти, а саме: рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку» № 150 від 19.06.2018 року та рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку» № 192 від 13.06.2019 року Волосянківської сільської ради, які в силу приписів п.2 ч.1 ст. 61 Закону України «Про правотворчу діяльність» від 24 серпня 2023 року № 3354-IX та абзацу 2 п.п. 12.3.3 п. 12.3 статті 12 Податкового кодексу України на час подання позовної заяви втратили чинність.

Дія нормативно-правового акта є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акта.

Факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акта, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акта.

У разі оскарження нормативно-правового акта строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акта.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 460/49927/22.

При цьому у Рішенні Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року по справі № 1-7/99 визначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності.

З матеріалів справи вбачається, що позивачі з позовною заявою звернулися до суду з даним позовом лише через 6 та 7 років після прийняття оспорюваних рішень та після втрати чинності такими рішення, а саме: 10.03.2025 року.

Таким чином, позов поданий з пропущенням строків на звернення, встановлених частиною 2 статті 122 КАС України.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представником позивача долучено до позову заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування підстав для поновлення строку вказує, що позивачами на підставі адвокатського запиту їхнього представника адвоката Бирковича О.І. від Ужгородської військової адміністрації 25 вересня 2024 року отримано відповідь та копії оскаржуваних рішень по справі. Отже, вважає, що із 25 вересня 2024 року (дати отримання оскаржуваних рішень) по 09 березня 2025 року не пройшло більше 6 місяців часу, а тому клопотання про поновлення строку із дати отримання позивачами оскаржуваних нами рішень суб`єкта владних повноважень є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Разом з тим, суд зазначає, що позивач (позивачі) не надав доказів в обґрунтування причин пропуску звернення до суду з даним позовом, зокрема, не наведено обставин неможливості ознайомлення із оскаржуваними рішеннями із загальнодоступних джерел, враховуючи характер оскаржуваних нормативно-правових актів.

З огляду на вказане суд відмовляє у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначене також кореспондується з вимогами частини 6 статті 161 КАС України, згідно з якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, відповідно до статті 161 частин 3, 4 КАС України до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі по тексту Закон № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону № 3674-VI судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності статті 4 частини 3 пункту 1 Закону № 3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову, а саме: 2) немайнового характеру, який подано: а) суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, б) фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності статті 4 частини 3 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до статті 6 частини 7 Закону № 3674-VI у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01.01.2025 року встановлено розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 3028,00 грн.

Суд вказує на те, що позивачами оскаржено два рішення, а саме: № 192 від 13.06.2019 року та № 150 від 19.06.2018 року, тобто позов містить дві вимоги немайнового характеру, який одночасно подано двома позивачами.

До матеріалів позовної заяви представником позивача долучено квитанцію №6239-4463-4557-5558 від 06.02.2025, з якої вбачається, що позивачем ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) було сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн, при цьому платниками у даній квитанції зазначено: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ..

Таким чином, ОСОБА_2 при зверненні до Закарпатського окружного адміністративного суду з даними позовом було сплачено судовий збір не в повному обсязі, а відтак ОСОБА_2 необхідно доплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 726,72 грн ((2422,40*0,8) грн 1211,20 грн).

При цьому, ОСОБА_1 при зверненні до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовними вимогами немайнового характеру не було сплачено судовий збір в розмірі 1937,92 грн (2422,40 грн.*0,8).

Відтак, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 1937,92 грн.

Таким чином, враховуючи наведене, кожному позивачу слід сплатити судовий збір окремими платіжними документами у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру та даною ухвалою.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачам необхідно надати суду:

- позовну заяву у новій редакції у відповідності до статті 160 КАС України, зазначивши правильно учасників справи, уточнивши місце проживання позивача ОСОБА_1 , вказавши повне місце проживання представника позивача;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку, вказавши інші підстави для поновлення строку та докази на їх підтвердження, ніж ті, що наведені позивачами;

- докази сплати судового збору (оригінал квитанції чи платіжного доручення), обчисленого з урахуванням загальної суми позову та сплаченого кожним позивачем окремим платіжним документом, а саме: ОСОБА_2 у розмірі 726,72 грн, ОСОБА_1 у розмірі 1937,92 грн.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.

Надати позивачам строк десять календарних днів для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Луцович