Справа № 640/10756/19
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі судді Бутенка А.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала справа № 640/10756/19 за адміністративним позовом Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасувати вимоги ГУ ДФС у Київській області №Ю-31-l7 від 02.04.2019 про сплату боргу (недоїмки) ЄСВ в розмірі 1 104 629,30 грн.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Комунальне підприємство «Управління житлово-комунального господарства» отримало Вимогу ГУ ДФС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) ЄСВ в розмірі 1 104 629,30 грн. З даною вимогою підприємство не погоджується, вважає її неправомірною та такою, що підлягає скасуванню.

21.02.2025 року від Головного управління ДПС у Київській області надійшов відзив на позовну заяву в обґрунтування якого зазначено, що відповідно до даних інформаційної системи ДПС України станом на 31.03.2019 у Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства" () обліковувалася заборгованість зі сплати ЄСВ (код класифікації доходів бюджету 71010000) на суму 1 104 629,30 грн. Також слід зазначити, що ухвалою Господарського суду Київської області від 06.07.2017 у справі № 911/378/17, порушено справу про банкрутство Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства" та введено процедуру розпорядження майном. Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.05.2023 у справі №911/378/17 припинено процедуру розпорядження майном, затверджено План санації Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства" та введено процедуру санації боржника. Станом на 10.06.2020 Комунальним підприємством "Управління житлово-комунального господарства" було самостійно погашено заборгованість з ЄСВ (код класифікації доходів бюджету 71010000) на суму 1 104 629,30 грн., таким чином, вимога про сплату боргу (недоїмки) від 02.04.2019 № Ю-31-17 Головного управління ДФС у Київській області вважається відкликаною, в зв`язку з погашенням заборгованості, згідно вимог пункту 6 розділу VІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015р. № 449 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2015р. № 508/26953. Відповідно до даних інформаційної системи ДПС України станом на 21.02.2025 у Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства" () не обліковується заборгованість з ЄСВ (код класифікації доходів бюджету 71010000). Таким чином, Головне управління ДПС у Київській області вважає, що предмет спору відсутній.

Заяви чи клопотання від сторін.

21.02.2025 року від Головного управління ДПС у Київській області надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

24.02.2025 року від Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

04.03.2025 року від Головного управління ДПС у Київській області надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

05.03.2025 року від Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

06.03.2025 року від Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

11.03.2025 року від Головного управління ДПС у Київській області надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2019 року витребувано у Головного управління ДФС у Київській області належним чином засвідчену копію облікової картки платника податків щодо обліку та сплати єдиного соціального внеску, пені та штрафу за цим платежем Комунальним підприємством "Управління житлово-комунального господарства", починаючи з 01 січня 2014 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено адміністративну справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

Відповідно до абзацу 1 та 4 пункту 2 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

У відповідності до «Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва», затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, адміністративна справа № 640/10756/19 надійшла до Одеського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10.02.2025 року справу № 640/10756/19 було прийнято до провадження; вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 25.02.2025 року о 12:00 год.; замінено відповідача у справі № 640/10756/19 Головне управління ДФС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного ополчення, 5-А, код 39393260) на його правонаступника - Головне управлінням ДПС у Київській області (вул. Святослава Хороброго, буд. 5, корпус А, м. Київ, 03151, ).

25.02.2025 року відкладено розгляд справи на 11.03.2025 року.

11.03.2025 року закрито підготовче провадження по справі та продовжено розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на зазначене суд вважає за можливе продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Обставини справи.

Комунальне підприємство "Управління житлово-комунального господарства" перебувало на обліку в Головному управлінні ДФС у Київській області.

24.04.2019 року Комунальне підприємство «Управління житлово-комунального господарства» отримало Вимогу ГУ ДФС у Київській області № Ю-31-17 від 02.04.2019 року про сплату боргу (недоїмки) ЄСВ в розмірі 1 104 629,30 грн.

Відповідно до інформації з ІС «Податковий блок» у Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" наявна заборгованість зі сплати ЄСВ в розмірі 1 104 629,30 грн., що складається з суми основного боргу (недоїмки), штрафу в сумі 11522,14 грн. та пені в сумі 35637,34 грн.

25.04.2019 року позивач подав скаргу до ДФС України про визнання неправомірною суму недоїмки та скасування вимоги.

Рішенням ДФС України від 28.05.2019 року скаргу залишено без задоволення.

Позивач вважаючи, що вимога ГУ ДФС у Київській області № Ю-31-17 від 02.04.2019 року винесена з порушення вимог податкового законодавства, є неправомірною та підлягає скасуванню, звернувся до суду з цим позовом.

Джерела права й акти їх застосування.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, врегульовані Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 року №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Відповідно до п.2 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Частиною 1 ст. 4 Закону №2464-VI передбачено, що платниками єдиного внеску є: роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами; фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців); фізичні особи, які забезпечують себе роботою самостійно, та фізичні особи, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту).

Платник єдиного внеску зобов`язаний:1) своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; 2) вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством; 3) допускати посадових осіб податкового органу до проведення перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, а до проведення перевірки щодо достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, та для призначення пенсій - посадових осіб органів Пенсійного фонду за наявності направлення та/або наказу про перевірку та посвідчення осіб, надавати їм передбачені законодавством документи та пояснення з питань, що виникають у процесі перевірки; 4) подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з ч.4 ст.8 Закону №2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Абзацом першим ч.8 ст.9 Закону №2464-VI передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Відповідно до ч.11 ст.9 Закону №2464-VI у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч.3 ст.14 Закону №2464-VI податкові органи зобов`язані здійснювати контроль за дотриманням платниками єдиного внеску вимог цього Закону.

Заходи впливу та стягнення передбаченні статтею 25 Закону №2464-VI.

Відповідно до ч.2 ст.25 Закону №2464-VI у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів (ч.3 ст.25 Закону №2464-VI).

Як передбачено абзацом першим ч.4 ст.25 Закону №2464-VI податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею (абзац шостий ч.4 ст.25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу сьомого ч.4 ст.25 Закону №2464-VI у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (ч.10 ст.25 Закону №2464-VI).

Відповідно до п.2 ч.11 ст.25 Закону №2464-VI податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції, зокрема, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Згідно із ч.13 ст.25 Закону №2464-VI нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно.

Про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа податкового органу у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску (абзац перший ч.14 ст.25 Закону №2464-VI).

Абзацом другим цієї ж норми передбачено, що суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки податкових органів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску або на єдиний рахунок. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до податкового органу вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це податкового органу, яким прийнято це рішення.

Рішення податкового органу про нарахування пені та/або застосування штрафів, передбачених частинами одинадцятою і дванадцятою цієї статті, є виконавчим документом (ч.15 ст.25 Закону №2464-VI).

Застосування окремих положень порядку нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон) та визначає процедуру нарахування і сплати фінансових санкцій та стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів податковими органами врегульовані Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою Наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 21 грудня 2020 року № 790).

Відповідно до п.1 розділу VI Інструкції, до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

Згідно з абзацами 2-4 п. 2 розділу VI Інструкції, у разі виявлення податковим органом своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий податковий орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена податковими органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС (далі - ІКС) на суму боргу, що перевищує 10 гривень (абз.10 пункту 3 розділу VI Інструкції).

Пунктом 4 розділу VI Інструкції визначено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

Відповідно до п.6 розділу VI Інструкції, вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо:

сума боргу (недоїмки), зазначена у вимозі, погашається платником, органами державної виконавчої служби або органами Казначейства - у день, протягом якого відбулося таке погашення суми боргу (недоїмки) в повному обсязі;

орган доходів і зборів скасовує або змінює раніше зазначену суму боргу (недоїмки) внаслідок її узгодження або оскарження - з дня прийняття органом доходів і зборів рішення про скасування або зміну раніше зазначеної суми боргу (недоїмки);

вимога органу доходів і зборів про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили;

борг (недоїмка) списується у випадках, передбачених статтею 25 Закону, в порядку, визначеному пунктами 9-11 цього розділу,- у день прийняття органом доходів і зборів рішення про списання боргу (недоїмки) відповідно до частини сьомої статті 25 Закону;

є рішення суду на стягнення відповідних сум боргу (недоїмки), що зазначені у вимозі,- у день надходження виконавчих документів до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства.

Висновки суду.

Аналіз норм Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" свідчить про те, що єдиною метою збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є забезпечення захисту, у випадках передбачених законодавством, саме прав фізичних осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, а також не заперечується відповідачем, Комунальним підприємством "Управління житлово-комунального господарства" було самостійно погашено заборгованість з ЄСВ (код класифікації доходів бюджету 71010000) на суму 1 104 629,30 грн.

Зазначене підтверджується даними інформаційної системи ДПС України, що станом на 21.02.2025 року у Комунального підприємства "Управління житлово-комунального господарства" () не обліковується заборгованість з ЄСВ (код класифікації доходів бюджету 71010000).

Таким чином, оскільки позивачем самостійно погашено заборгованість з ЄСВ та враховуючи положення п. 6 розділу VI Інструкції, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Частиною 1ст. 77 КАС Українизакріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст.242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Комунального підприємств "Управління житлово-комунального господарства" (вул. Військових будівельників, 8, м. Славутич, Київської області, 07101, ) до Головного управління ДПС у Київській області (вул. Святослава Хороброго, буд. 5, корпус А, м. Київ, 03151, ) про визнання протиправною та скасування вимоги відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко

.