Справа № 826/9888/18
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 березня 2025 року м. ПолтаваСправа № 826/9888/18

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Петрової Л.М., розглянувши заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Головного управління ДФС у Київській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 12.04.2018 №49655-5602-1008 та №49654-5602-1008, обґрунтовуючи позов серед іншого відсутністю у податкового органу підстав для нарахування земельного податку за земельні ділянки, що не перебувають у власності позивача.

Підставою звернення до суду з цим позовом є переконання позивача про порушення відповідачем-суб`єктом владних повноважень його прав та законних інтересів у сфері публічно-правових відносин.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.07.2018 прийнято позову заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2022 допустив процесуальне правонаступництво відповідача у справі, замінивши Головне управління ДФС у Київській області на Головне управління ДПС у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096797).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 справа прийнята до розгляду.

Від представника Головного управління ДПС у Київській області до суду через систему "Електронний суд" надійшов відзив, в якому заявлено клопотання про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якій він просить розглядати справу за правилами загального позовного провадження за участі представника відповідачів.

Необхідність здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження відповідачем обґрунтована тим, що предмет доказування потребує повного та всебічного встановлення обставин, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення порядку розгляду справи та вчинення інших дій з метою правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частинами першою - четвертою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відповідно до частин другої та четвертої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ця справа не відноситься до спорів, визначених у частині четвертій статті 12 та частині четвертій статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, що можуть бути розглянуті виключно за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Врахувавши характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд доходить висновку, що ця справа є справою незначної складності та може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України.

З приводу посилання представника відповідача на те, що під час розгляду справи необхідно повно та всебічно встановити обставини справи, більш детально дослідити докази у справі, а також надати додаткові письмові пояснення, суд зазначає, що повне встановлення обставин, дослідження всіх доказів та ознайомлення з аргументами учасників справи, викладеними у заявах по суті справи, є обов`язком суду в силу відповідних приписів Кодексу адміністративного судочинства України та питання, які підлягають вирішенню при ухваленні рішення відповідно до статті 244 КАС України, вирішуються судом незалежно від порядку розгляду справи.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження відсутні, а тому заява відповідачів у відповідній частині задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини шостої цієї статті суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи та питання, суд, керуючись приписами частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви відповідачів про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження за участі представника відповідачів.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника Головного управління ДПС у Київській області про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Л.М. Петрова