Справа № 520/1388/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

17 березня 2025 року Справа № 520/1388/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду та клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка - ОСОБА_2 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо застосування показника середньої заробітної плати, з якої сплачені страхові внески за з 01.01.2019 по 21.12.2019 р. у розмірі 3 764,40 грн.

- зобов`язати Головне Управління Пенсійного фонду України в Харківській області зробити перерахунок моєї, ОСОБА_1 , пенсії з 01.03.2023 року, застосував розмір збільшеного показника заробітної плати за 2022 рік у розмірі 12236,71 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2025 вказаний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

На виконання вказаної ухвали позивачем засобами поштового зв`язку 08.02.2025 подане клопотання про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування зазначеного клопотання позивач зазначила, що 24.02.2022 року почався відкритий воєнний напад Росії на Україну. Із вищевикладеного вбачається, що строк звернення до суду сплив під час воєнного конфлікту та під час дії воєнного стану. Також позивач зазначила, що діяльність та пріоритети для неї як людини з 24.02.2022 року були спрямовані на захист життя, здоров`я як себе так і своїх близьких, допомоги громадянам, державі для відсічі ворогу. Відтак вказані обставини унеможливлювали звернення позивача для правового захисту своїх порушених прав та інтересів або звернення за юридичною допомогою.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 року відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі.

Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області подано до канцелярії суду відзив на позовну заяву, в якій викладено зокрема клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування клопотання зазначено, що позивач пропустив строк звернення до суду, оскільки останній просить зобов`язати територіальний орган Пенсійного фонду України здійснити перерахунок та виплату пенсії за віком з 01.03.2023, а з позовом звернулась лише в 20.01.2025. Також відповідачем зауважено, що пенсія має періодичний характер, а отже на думку відповідача позивач був обізнаний про розмір пенсії при кожному її отриманні, як внаслідок позовні вимоги підлягають залишенню без розгляду, оскільки заявлені поза межами шестимісячного строку, а підстави для поновлення строку звернення до суду позивачем не наведені.

Суд, дослідивши подані клопотання, зазначає наступне.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Проте, процесуальним законом передбачені певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Відповідно до статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно з частинами першою - другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України.

Так, згідно ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Судом встановлено, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли з 01.03.2023, водночас з цим позовом позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку 16.01.2025, що підтверджується трекінг номером 844, тобто фактично з істотним пропуском строку, передбаченого статтею 122 КАС України.

На виконання ухвали Харківського окружного суду від 27.01.2025 позивачем засобами поштового зв`язку 08.02.2025 подане клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування зазначеного клопотання позивач зазначила, що 24.02.2022 року почався відкритий воєнний напад Росії на Україну. Із вищевикладеного вбачається, що строк звернення до суду сплив під час воєнного конфлікту та під час дії воєнного стану. Також позивач зазначила, що діяльність та пріоритети для неї як людини з 24.02.2022 року були спрямовані на захист життя, здоров`я як себе так і своїх близьких, допомоги громадянам, державі для відсічі ворогу. Відтак вказані обставини унеможливлювали звернення позивача для правового захисту своїх порушених прав та інтересів або звернення за юридичною допомогою.

Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області у відзиві на позовну заяву заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в обґрунтування якого зазначено, що враховуючи періодичний характер пенсійних виплат, а отже і обізнаність про розмір пенсії при кожному її отриманні, можна прийти до висновку, що позовні вимоги підлягають залишенню без розгляду, оскільки заявлені поза межами шестимісячного строку.

Суд зазначає, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який триває наразі.

Харківська міська територіальна громада віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами).

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачка зареєстрована за адресою: вул. Центральна, буд. 83А, м. Дергачі, Харківський р-н, Харківська обл., 62302. Загальновідомий є факт того, що м.Дергачі перебуває під постійними обстрілами зі сторони Російської Федерації.

Відтак суд бере до уваги доводи позивача, що пріоритети для неї як людини з 24.02.2022 були спрямовані на захист життя, здоров`я як себе так і своїх близьких.

Також суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений підхід неодноразово був застосований Верховним Судом, зокрема у постановах від 21.05.2021 у справі № 1.380.2019.006107, від 22.07.2021 у справі №340/141/21, від 16.09.2021 у справі №240/10995/20 та від 12.09.2022 у справі №120/16601/21-а.

Також, у рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» (Miragall Escolano and оthers v. Spain, заяви №№38366/97, 38688/97, 40777/98, 40843/98, 41015/98, 41400/98, 41446/98, 41484/98, 41487/98 and 41509/98, пункт 51) та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» (Perez de Rada. Cavanilles v. Spain, заява № 28090/95, пункт 45) Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Важливість захисту права на доступ до суду також підкреслюється тим, що вказане питання включено до Стратегії розвитку системи правосуддя та конституційного судочинства на 2021 - 2023 роки, затвердженою Президента України від 11 червня 2021 року № 231/2021, в якій зазначено, що перешкоди в доступі до суду віднесено до основних проблем у сфері правосуддя.

З огляду на вищезазначене, суд також вважає за необхідне зазначити, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з положеннями ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, з метою запобігання обмеження прав позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду та поновити строк звернення до суду з даною позовною заявою, як наслідок клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви слід зашити без реалізації.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 240, ст. 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити пропущений строк.

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ю. О. Супрун