Справа № 200/8802/24
Суддя: Стойка В.В.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

17 березня 2025 року Справа №200/8802/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стойки В.В. розглянувши в порядку загального провадження в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (84122, Донецька область, м.Слов`янськ, пл.Соборна, буд.3, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК КУРАХІВСЬКА ЦЗФ (вул. Нагорна, буд.1А, с. Вовчанка, Донецька область, 85621, ) про стягнення коштів в розмірі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК КУРАХІВСЬКА ЦЗФ, в якому просило суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК КУРАХІВСЬКА ЦЗФ на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (84122, Донецька область, м. Слов`янськ, пл. Соборна, 3, ) заборгованість з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах за Списком № 2, за період з листопада 2023 року по жовтень 2024 року включно в сумі 1 464 696 (один мільйон чотириста шістдесят чотири тисячі шістсот дев`яносто шість) грн 69 коп20 грудня 2024 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 23.12.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

23.01.2025 року представником позивача надано дві ідентичні (за виключенням помилково визначеної сторони по справі ) заяви про залишення позову без розгляду на підставі пропуску строку звернення до суду.

В обґрунтування заявленого клопотання представником Відповідача було зазначено, що суми витрат на виплату та доставку пільгових пенсій за період з листопада 2023 року по жовтень 2024 року подані з порушенням тримісячного строку звернення до адміністративного суду.

Існує позиція, що до вимог про стягнення витрат на виплату і доставку пільгових пенсій тримісячний строк звернення до суду, передбачений статтею 122 КАС України не застосовується, оскільки заборгованість по таким витратам відносяться до недоїмки, а відповідно до ч. 15 ст.106 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі Закон 1058) - строк давності щодо стягнення недоїмки, пені та штрафів не застосовується. Ця правова позиція обґрунтовується посиланням на висновки Верховного Суду викладені в постанові від 01.12.2021 у справі №140/1205/19, де Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначав « термін «недоїмка» вжито в широкому розумінні заборгованості. Тобто, в розумінні суми фінансових зобов`язань (грошових боргів), що підлягає погашенню, поверненню в певний термін». При цьому Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ніяк не аргументував таку позицію, посилаючись на нормативно-правові акти просто вказав, що відшкодування витрат на оплату та доставку пільгових пенсій відноситься до недоїмки, що зазначена у статті 106 Закону 1058. Також Касаційний адміністративний суд зазначав, що не вбачає необхідності для відступу від висновків Верховного Суду, що викладені у постановах від 20.03.2018 у справі №804/18891/14 та від 26.06.2018 у справі №804/8277/14.

Ключовим у вищезазначених висновках є те, що заборгованість підприємств з відшкодування витрат на виплату і доставку пенсій, призначених на пільгових умовах є недоїмкою в розумінні ч. 15 ст. 106 Закону 1058. Якщо ж відштовхуватись від протилежного, то має застосовуватися тримісячний строк звернення до адміністративного суду, передбачений статтею 122 КАС України. Заздалегідь пояснюємо свою позицію стосовно вищенаведеного та стверджуємо, що заборгованість з відшкодування витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах не відноситься до недоїмки в розумінні статті 106 Закону 1058.

Із вищенаведеного можна зробити однозначний висновок, що термін «недоїмка» в контексті Закону 1058 застосовується виключно як заборгованість зі сплати страхових внесків і жодним чином не стосується заборгованості зі сплати сум відшкодування виплат на оплату та доставку пенсій призначених на пільгових умовах. Додатково потрібно зазначити, що є і висновки Верховного Суду відповідно до яких «суми, які підлягають сплаті страхувальниками в рахунок відшкодування витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, не є страховими внесками, недоїмкою, штрафними санкціями чи пенею». Такі висновки містяться в постановах Верховного Суду від 25.06.2020 у справі №812/1654/16 та від 13.09.2019 у справі №812/210/17.

Також 23.01.2025 року представник відповідача надав клопотання, в якому просив суд адміністративний позов повернути Позивачу.

В обґрунтування заявленого клопотання представником Відповідача було зазначено, що на підтвердження повноважень до позовної заяви додано довіреність у порядку передоручення від 15.03.2023р., зі змісту якої вбачається, що: «Стронова Ірина Олексіївна, на підставі Довіреності від 01.12.21 р., виданої Головним управлінням Пенсійного фонду України в Донецькій області, уповноважує, в порядку передоручення, Литвиненко Юлія Петрівна представляти інтереси Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана без права передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування. Додатково додано довіреність у порядку передоручення від 01.12.2021р., зі змісту якої вбачається, що: Рад Наталія Сергіївна, на підставі Довіреності від 01.12.21 р., виданої Головним управлінням Пенсійного фонду України в Донецькій області, уповноважує в порядку передоручення, Стронову Ірину Олексіївну представляти інтереси Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Зазначає, що позовна заява підписана ЕЦП фізичної особи ОСОБА_1 .

Крім того, матеріали позовної заяви не містять документів, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя в порядку передбаченому п.2. ст. 245 ЦК України, або інших документів передбачених ч.3 ст. 55 КАС України. Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2023 у справі №200/9662/21, від 28.02.2023 у справі №120/6240/22, від 23.02.2023 у справі №200/4555/22, в яких суд касаційної інстанції зазначив про те, що касаційна скарга підписана особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку, у випадку, коли до касаційної скарги не додано документу (довіреності), що підтверджує повноваження особи представляти інтереси юридичної особи та, зокрема, уповноважувати інших осіб представляти інтереси цієї юридичної особи в порядку передоручення.

Ухвалою від 12.02.2025 року у задоволені клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи та про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, - відмовлено. Закінчено підготовче провадження та призначено адміністративну справу до розгляду по суті.

06.03.2025 року відповідачем надано відповідь на відзив.

Вирішуючи клопотання щодо залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Частинами першою, другою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту.

Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Частиною п`ятнадцятою статті 106 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування передбачено, що строк давності щодо стягнення недоїмки, пені та штрафів не застосовується.

Фінансові санкції (штраф, пеня) та адміністративні стягнення, а також примусові стягнення органами виконавчої служби за несплату внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування фізичними особами - підприємцями, які обрали особливий спосіб оподаткування, не застосовуються.

Суд звертає увагу на правовий висновок щодо застосування даної норми права у подібних правовідносинах, викладений у постановах Верховного Суду від 20 березня 2018 року у справі № 804/18891/14, від 26 червня 2018 року у справі № 804/8277/14, відповідно до якого у разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне нарахування та/або сплату суми фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, до відносин щодо стягнення такої заборгованості (недоїмки) застосовуються положення частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058-IV.

Колегія суддів Верховного Суду не вбачала необхідності відступати від вказаного висновку, оскільки в даному випадку термін недоїмка вжито в широкому розумінні заборгованості. Тобто, в розумінні суми фінансових зобов`язань (грошових боргів), що підлягає погашенню, поверненню в певний термін.

Таким, чином, у разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне відшкодування підприємствами витрат Пенсійного фонду України на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, строки звернення до суду, визначені положеннями КАС України - не застосовуються.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.12.2021 року у справі № 140/1205/19.

Вирішуючи клопотання щодо повернення позову по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частиною третьою статті 55 КАС України юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Самопредставництво Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області може бути здійснено особами, які визначені частиною третьою статті 55 КАС України. У разі здійснення самопредставництва, повноваження особи, яка підписує позовну заяву, мають бути зазначені у законі, статуті, положенні, трудовому договорі (контракті).

Пунктом 1 частини першої статті 59 КАС України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Водночас, відповідно до частини сьомої статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства. (пункт 30 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі - Положення ЄСІТС).

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного (п. 31 Положення ЄСІТС).

Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення) (п. 32 Положення ЄСІТС).

Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду (п. 34 Положення ЄСІТС).

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що електронне доручення, яке можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронне доручення видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд».

Надалі таке електронне доручення автоматично додається до позовної заяви та апеляційної/касаційної скарги, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

У випадку звернення до суду через підсистему «Електронний суд» суд перевіряє відповідність вчиненої представником дії наданому представнику обсягу повноважень, визначеному в електронному дорученні.

У цій справі, до позову додані/сформовані в «Електронному суді» електронні доручення, а саме:

«Довіреність у порядку передоручення від 13.03.2023 наступного змісту:

Я, Стронова Ірина Олексіївна (РНОКПП НОМЕР_1 ), на підставі Довіреності від 01.12.21 р., виданої ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ПЕНСІЙНОГО ФОНДУ УКРАЇНИ В ДОНЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ (), уповноважую, в порядку передоручення, Литвиненко Юлія Петрівна (РНОКПП НОМЕР_2 ) представляти інтереси ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ПЕНСІЙНОГО ФОНДУ УКРАЇНИ В ДОНЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана без права передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.»;

та «Довіреність у порядку передоручення від 01.12.2021 наступного змісту:

Я, Рад Наталія Сергіївна (РНОКПП НОМЕР_3 ), на підставі Довіреності від 01.12.2021, виданої ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ПЕНСІЙНОГО ФОНДУ УКРАЇНИ В ДОНЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ (), уповноважую, в порядку передоручення, Стронова Ірина Олексіївна (РНОКПП НОМЕР_1 ) представляти інтереси ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ПЕНСІЙНОГО ФОНДУ УКРАЇНИ В ДОНЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана з правом передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.»

Зі змісту цих доручень вбачається, що Литвиненко Юлія Петрівна уповноважена на підписання позовних заяв.

Отже, електронними дорученнями (від 01.12.2021, від 13.03.2023) підтверджено повноваження представника ГУ ПФУ у Донецькій області Литвиненко Юлії Петрівни на підписання позовної заяви, яка подана через підсистему «Електронний суд» 16.12.2024, у зв`язку з чим відсутні підстави вважати, що позов подано особою, яка не має права на його підписання.

За таких обставин, заява відповідача про повернення позовної заяви є безпідставною, а отже у її задоволенні слід відмовити.

Щодо відповіді на відзив.

Згідно ч. 1 ст. 182 КАС України, у строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.

Як визначено ч. 2 ст. 204 КАС України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Враховуючи те, що відповідь на відзив була надана під час розгляду справи по суті та не містить причин, які б мали бути оцінені судом як достатні, відповідь на відзив підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 55, 59, 169, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК КУРАХІВСЬКА ЦЗФ про задишення позову без розгляду, - залишити без задоволення.

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК КУРАХІВСЬКА ЦЗФ про повернення позовної заяви, - залишити без задоволення.

Відповідь на відзив від 06.03.2025 року, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Стойка