Справа № 260/4306/24
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 березня 2025 року м. Ужгород№ 260/4306/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.

при секретарі Ковач Н.М.

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Бухтояров Р.О.

відповідача: Головне управління Національної поліції у Закарпатській області - представник Олексій В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головне управління Національної поліції у Закарпатській області визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, яким з урахування заяви про зміну предмету позову просить:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити загальне позовне провадження

2. Витребувати від позивача докази та інформацію:

- Чи притягався до дисциплінарної відповідальності за весь час проходження служби ОСОБА_1 ?

- Чи заохочувався та які види заохочення були застосовані за весь час проходження служби до ОСОБА_1 ?

- Чи присвоювалися ОСОБА_1 дострокові спеціальні звання

- З якого часу до моменту звільнення проходив службу ОСОБА_1 та на яких посадах

- Чи доводився Наказ № 620 від 07.06.2024 року до особового складу з належними доказами такого доведення Наказу.

- КОПІЮ ОСОБОВОЇ СПРАВИ ОСОБА_2

- Витяг з Наказу ГУНП в Закарпатській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» від 18.06.2024 року № 1514

- Наказ ГУНП в Закарпатській області від 13.06.2024 року № 126 о/с яким мого довірителя переведено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП України в Закарпатській області.

- Акти від 17.06.2024 року та 18.06.2024 року про невихід на роботу мого довірителя.

- Наказ Національної поліції України від 07.06.2024 року № 620 який за Вашим твердженням доведений до особового складу.

- Вимогу керівництва ГУНП в Закарпатській області від 06.06.2024 № 931/106/01/8 2024.

- Наказ ГУНП в Закарпатській області про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування від 14.06.2024 року № 1502

- Висновок затверджений Начальником ГУНП в Закарпатській області від 18.06.2024 року за фактами відмови окремими поліцейськими структурних служб територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в Закарпатській області виконувати накази керівників.

- Наказ ГУНП в Закарпатській області від 13.06.2024 року № 126 о/с яким мого довірителя переведено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП України в Закарпатській області.

- Надати докази відправлення даних наказів моєму довірителю та докази отримання даних Наказів моїм довірителем

- Довідку про заробітну плату мого довірителя за останні 6 місяців які перебували звільненню мого довірителя.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ від 13.06.2024 року № 126 о/с Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління національної поліції в Закарпатській області

4. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області № 1514 від 18 червня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області» у частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1 з посади інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління національної поліції в Закарпатській області.

5. Поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції N? 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області

6. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 18.06.2024 року по день поновлення на роботі.

7. Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції N? 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області з 18.06.2024 року та виплати середнього грошового забезпечення за один місяць.

8. Стягнути з відповідача на мою користь всі понесені у справі судові витрати, а зокрема витрати понесені на оплату судового збору, поштові витрати, витрати на професійну правничу допомогу, витрати позивача, що пов`язані із прибуттям до суду, докази про що будуть подані в порядку ч.7 ст.139 КАСУ.

9. Допитати позивача як свідка.

Позовні вимоги обґрунтовані тим , що ОСОБА_1 , проходив службу в органах внутрішніх справ з 01.09.2002 по 06.11.2015, служба в Національній поліції України з07.11.2015.Остання посада перед звільненням - оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. Спеціальне звання - капітан поліції.

ОСОБА_1 наказом Головного управління національної поліції в Закарпатській області від 13.06.2024 року № 126 о/с, було призначено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління національної поліції в Закарпатській області (переведено/переміщено з посади оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області), про що йому стало відомо з листів ГУНП в Закарпатській області які він отримав 24 червня 2024 року.

У зв`язку із перебуванням на лікуванні із 12 червня 2024 року по 14 червня 2024 та з 17 червня 2024 року по 21 червня 2024 року справи за посадою оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області не передав та не приступав до виконання обов`язків за посадою інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління національної поліції в Закарпатській області

ОСОБА_1 не погоджується з наказом ГУНП в Закарпатській області від 13.06.2024 № 126 о/с в частині переведення його на подальшу службу на іншу посаду, вважає його протиправними, оскільки переведення та призначення на нову посаду відбулися з порушенням норм чинного законодавства без його згоди, а також не було враховано стан його здоров`я .

Також наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18.06.2024 № 1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області», до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби та наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 131 о/с від 19.06.2024 р. звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Зазначає, що позивача ніхто не ознайомив з Наказом про призначення (переведення) на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області з 17 червня 2024 року , з Наказом 1502 від 14.06.2024 року Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування. Також він не був ознайомлений з висновком за фактами відмови окремими поліцейськими структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в Закарпатській області виконувати накази керівників від 18.06.2024 року. Відтак оскаржувані накази вважає протиправними та таким що підлягають скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04 липня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі , якою зобов`язано Головне управління Національної поліції у Закарпатській області надати суду в термін 7 днів: особову справу ОСОБА_1 , матеріали службового розслідування відносно ОСОБА_1 , довідку про середню заробітну плату ОСОБА_1 за два повних місяці, що передували звільненню, визначеної відповідно до приписів Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (із зазначенням середньомісячної та середньоденної заробітної плати), докази отримання, реєстрації медичного висновку про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 у червні 2024 року та зобов`язано ОСОБА_1 надати суду в термін 7 днів: всі медичні документи щодо перебування на лікарняному у червні 2024 року, а також запропоновано відповідачу надати відзив на позов та докази, які в нього є в термін протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.

11 липня 2024 року від Головного управління Національної поліції у Закарпатській області на виконання ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду про відкриття провадження в адміністративній справі від 04 липня 2024 надійшли наступні документи: оригінал особової справи ОСОБА_1 № 1807, копії матеріалів службового розслідування № 161 відносно ОСОБА_1 та 1 диск; довідка про середню заробітну плату ОСОБА_1 відповідно до постанови KM України від 08.02.1995 № 100 .

17 липня 2024 року від Головного управління Національної поліції у Закарпатській області надійшов відзив на позов , відповідно до якого зазначено, що за фактом викладеним у доповідній записці наказом ГУНП в Закарпатській області № 1502 від 14.06.2024 року призначено службове розслідування.

Так, в ході проведення службового розслідування отримано відомості, які свідчать про те, що поліцейським, зокрема ОСОБА_1 після визначення останніх такими, що мають нести службу у складі батальйону, їхніми безпосередніми керівниками було віддано усний наказ, який зобов`язував останніх, з`явитися до секторів (відділів) кадрових забезпечень та в разі згоди з запропонованою посадою в складі батальйону або ж, відмови в подальшому нести службу у складі зазначеного батальйону - скласти відповідний рапорт про згоду з запропонованою посадою або відмови від такої, однак, зазначені в доповідній записці УКЗ ГУНП поліцейські, не виконали наказу своїх безпосередніх керівників.

Зокрема було встановлено,10.05.2024 у присутності заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП Ховпей В.М. за участі особового складу відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП ОСОБА_1 було визначено для подальшого проходження служби до складу батальйону. Вказаному поліцейському за участі особового складу, того ж дня було віддано усний наказ про те, що йому необхідно звернутися до кадрового підрозділу та оформити відповідні службові документи (рапорт про призначення на посаду) за фактом переводу до батальйону. На наказ відреагував негативно і за участі колективу відмовився від оформлення будь - яких документів з цього приводу та покинув місце несення служби. Починаючи з 13.06.2024 р. ОСОБА_3 неодноразово намагався зв`язатися з позивачем по телефону з метою ознайомлення останнього з наказом ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с, однак, ОСОБА_4 на телефонні дзвінки не відповідав, а за місцем його проживання, двері будинку ніхто не відчиняв. 14.06.2024 р. за допомогою мессенджера «WatsAPP» ОСОБА_5 з метою забезпечення прибуття ОСОБА_1 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП, надіслав ОСОБА_1 службову телеграму ГУНП від 14.06.2024 № 755/106/01/32-2024 для ознайомлення.

Так, згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13.06.2024 № 126 о/с «По особовому складу», позивача було звільнено з посади старшого слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП та призначено на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області. З метою ознайомлення поліцейських, які були призначені для подальшого проходження служби в батальйоні поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, 14.06.2024 до територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП, де проходять службу вказані поліцейські, управлінням кадрового забезпечення ГУНП були надіслані листи, якими повідомлено поліцейських про призначення їх на відповідні посади відповідно наказу 13.06.2024 № 126 о/с «По особовому складу» та додатково повідомлено про необхідність прибуття 17.06.2024 о 09.00 до ГУНП для проведення інструктажу та стройового огляду. Вказаний лист було надіслано на адресу позивача за вих. № 961/106/2 - 2024 від 14.06.2024.

Згідно стройової записки т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області від 17.06.2024 року ОСОБА_1 не з`явився на службу, до місця дислокації батальйону.

Така поведінка вищевказаних поліцейських вкрай негативно вплинула на внутрішній клімат та дисципліну у колективах де проходили службу вказані працівники, що в умовах воєнного стану та посиленого варіанту несення служби наносить непоправної шкоди авторитету як територіальних підрозділів поліції так і ГУНП в Закарпатській області та поліції України в цілому

Відповідно про всі обставини щодо неможливості проходження служби та виконання наказу, позивач зобов`язаний був діяти професійно та повідомити свого безпосереднього керівника ( ОСОБА_6 ), що в умовах воєнного стану є вкрай важливим, оскільки планування роботи поліції в умовах воєнного стану напряму впливає на виконання особовим складом поліції завдань з захисту державному суверенітету України та її територіальної цілісності. В свою чергу не інформування керівника про будь які обставини неможливості виконання наказу керівника, перешкоджає іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, впливає на планування та організацію керівництвом несення служби в умовах воєнного стану та дестабілізує роботу поліції.

За результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області № 1514 від 18.06.2024 року за порушення службової дисципліни, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Наказ ГУНП в Закарпатській області № 1514 від 18.06.2024 року було реалізовано шляхом видання наказу по особовому складу № 131 о/с від 19.06.2024 року, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) відповідно до п. 6, ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

06 серпня 2024 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої зазначено що викладені у відзиві доводи не відповідають фактичним обставинам справи. Так зазначено, що з 12 червня 2024 року по 14 червня 2024 року позивач перебував на лікарняному, що стверджується лікарняним листом. Крім цього в лікарняному листі зазначено, що позивач має приступити на роботу з 15 червня 2024 року, що є вихідним днем. Отже 13 червня позивачу не могли довести жодних Наказів, оскільки такий перебував на лікарняному та був відсутній на службі. 17 червня 2024 року та 18 червня 2024 року позивач був відсутній на службі по причині перебування на лікарняному згідно відмостей, що містяться в матеріалах справи до позову, а саме довідки лікаря та виписки з програми E - health .Отже такий не міг бути одночасно на службі та на лікарняному. Про факт перебування позивача на лікарняному з 17 червня 2024 року позивач повідомляв своєму безпосередньому керівнику. Про факт переведення позивача та про те, що такий має прибути для надання пояснень до дисциплінарної комісії він не знав та не міг знати, оскільки Листи про це позивач отримав тільки 24 червня 2024 року, що стверджується роздруківкою з укрпошти. Про факт того, що складені Акти про відсутність на службі 17 та 18 червня позивач також дізнався з Наказу який отримав 24 червня 2024 року.

В судовому засіданні позивач та представник позивача, підтримав позов з мотивів наведених у позові.

Представник відповідача заперечив проти позову з мотивів викладених у відзиві на позов.

Вивчивши матеріали справи, матеріали службового розслідування, матеріали особової справи позивача, заслухавши представників сторін, суд дійшов до наступних висновків.

Обставини встановлені судом

ОСОБА_1 , проходив службу в органах внутрішніх справ З 01.09.2002 по 06.11.2015, служба в Національній поліції України з 07.11.2015.

Остання посада перед звільненням - оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. Спеціальне звання - капітан поліції.

13 червня 2024 року на ім`я керівника Головного управління Національної поліції Закарпатській області (далі - ГУНП) з управління превентивної діяльності - УПД) ГУНП надійшла доповідна записка від 14.06.2024 № 968/108/8 - 2024.

В доповідній записці УПД ГУНП зазначено, що наказом Національної поліції України від 07.06.2024 р. №620 утворено батальйон поліції особливого призначення ( стрілецький) ГУНП в Закарпатській області. Керівниками структурних служб , територіальних ( відокремлених) підрозділів ( далі ТВП) ГУНП, на виконання вимог керівництва ГУНП в Закарпатській області (службова телеграма від 06.06.2024 р. №931/106/01/8-2024) було визначено поліцейських для подальшого проходження служби та виконання службових обов`язків у батальйоні. Однак, в доповідній записці вказано, що окремі поліцейські зі списків які надані керівниками, зокрема оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_1 почав створювати штучні умови, відмовилися виконувати віддані накази своїх керівників, а також, ознайомлюватися та виконувати вимоги наказу ГУНП в Закарпатській області від 13.06.2024 № 126 о/с, про їх переведення до батальйону в порядку статті 65 Закону України від 02.07.2015 № 580 - VIII «Про Національну поліцію».

14 червня 2024 року Головним управлінням Національної поліції України в Закарпатській області видано Наказ № 1502 "Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування".

Так, дисциплінарною комісією, під час проведення службового розслідування здобуті відомості про те, що справді, поліцейські , в тому числі і ОСОБА_1 за місцями несення служби, були визначені керівниками своїх підрозділів такими, що зобовязані в подальшому, нести службу у складі вказаного вище батальйону.

Також в ході проведення службового розслідування отримано відомості, які свідчать про те, що вищевказаним поліцейським після визначення останніх такими, що мають нести службу у складі батальйону , їхніми безпосередніми керівниками було віддано усний наказ , який зобов`язував останніх, з`явитися до секторів (відділів) кадрових забезпечень та в разі згоди з запропонованою посадою в складі батальйону або ж відмови подальшому нести службу у складі зазначеного батальйону - скласти відповідний рапорт про згоду з запропонованою посадою або відмови від такої , однак зазначені в доповідній записці УКЗ ГУНП поліцейські, не виконали наказу своїх безпосередніх керівників.

Станом на 13.06.2024 р. враховуючи відмову виконати накази своїх безпосередніх керівників, щодо прийняття рішення або відмови нести подальшу службу у складі батальйону , а також виходячи з необхідності комплектування вказаного батальйону поліції, поліцейські , зокрема і ОСОБА_1 на підставі п. 2 ч. 1 (для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) та абзацу 2 ч. 8 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію" , наказом ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с були призначені за наступними посадами, зокрема: ОСОБА_1 інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

З метою ознайомлення поліцейських , зокрема ОСОБА_1 зі змістом наказу ГУНП від 13.06.2024 № 126 а/с. 14.06.2024 до територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП, де проходять службу вказані поліцейські, УКЗ ГУНП були надіслані витяги із наказів про призначення в займані посади рекомендованими листами, а також надіслані такі витяги до керівників підрозділів в яких попередньо проходили службу поліцейські, для ознайомлення із наказами їх безпосередньо.

Окрім цього , враховуючи доведення наказів про призначення до батальйону поліцейських для проведення шикування, проведення інструктажу та стройового огляду було надіслано службову телеграму керівника ГУНП від 14.06.2024 № 755/106/01/32-2024, із наказом про необхідність з`явитися 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП, поліцейських, які після визначення їх такими, що мають проходити подальшу службу у складі батальйону , відмовилися документально оформити свій факт відмови, склавши відповідний рапорт та відповідно до п. 2 ч. 1 (для більш ефективної служби , виходячи з інтересів служби) та абзацу 2 ч. 8 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію», наказом ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с, були переведені до складу батальйону ГУНП.

Однак, окремі поліцейські, серед яких ОСОБА_1 вимогу телеграми ГУНП від 14.06.2024 № 755/106/01/32-2024 - не виконав та про причини неприбуття не повідомив ні свого попереднього керівника, ні т.в.о командира батальйону поліції особливого призначення ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_6 .

Дисциплінарною комісією встановлено, що ОСОБА_1 17.06.2024 р. та 18.06.2024 р. взагалі не з явилися на службу , до місця дислокації батальйону ( адмінприміщення РПОП ГУНП) , про своє місце знаходження керівника - не повідомив.

17 червня 2024 року, за фатом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі за вих. №788/106/36-2024.

17 червня 2024 року, за фатом відмови ОСОБА_1 від дачі пояснень, членами дисциплінарної комісії ГУНП складено відповідний Акт про відмову від дачі пояснень за вих. №800/106/32-2024.

18 червня 2024 року, за фатом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі за вих. №825-106/32-2024.

Опитаний в ході службового розслідування гр. ОСОБА_7 пояснив, що 10.06.2024 за участі особового відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП було визначено поліцейського ОСОБА_1 таким, що в подальшому повинен нести службу складі батальйону. Вказаному поліцейському, за участі особового складу, того ж дня було повідомлено про те, що йому необхідно звернутися до кадрового підрозділу та оформити відповідні службові документи (рапорт про призначення на посаду) за фактом переводу до батальйону. Зі свого боку ОСОБА_1 відмовився виконувати вказаний наказ свого безпосереднього керівника та здійснив оформлення листа непрацездатності у зв`язку із захворюванням, не зважаючи на те, що за зовнішніми ознаками не перебував у хворобливому стані. Починаючи з 13.06.2024 ОСОБА_7 неодноразово намагався зв`язатися з ОСОБА_1 по телефону з метою ознайомлення останнього з наказом ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с, однак, ОСОБА_1 на телефонні дзвінки не відповідав, а за місцем його проживання, двері будинку ніхто не відчиняв. 14.06.2024 за допомогою месседжера «WhatsApp» ОСОБА_7 з метою забезпечення прибуття ОСОБА_1 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП, надіслав ОСОБА_1 службову телеграму ГУНП від 14.06.2024 № 755/106/01/32-2024 для ознайомлення.

ОСОБА_1 , 07 листопада 2015 року, склав присягу наступного змісту: Я, ОСОБА_1 , усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Згідно службової характеристики, ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції з листопада 2015 до цього часу проходив службу в органах внутрішніх справ УМВС України Закарпатській області. За період перебування на посаді зарекомендував себе посередньо. У роботі не завжди вміє виділяти головне і сконцентровувати свої зусилля на його вирішенні. Здатний швидко аналізувати оперативну обстановку, однак завжди приймає правильні рішення. Не займається саморозвитком, зміни чинному законодавстві, відомчих нормативно-правових актах, що стосуються діяльності поліції не відслідковує. В роботі не завжди проявляє ініціативу, розпочату справу не завжди доводить до логічного завершення. На критику в свою адресу реагує, однак належних висновків не робить, до товаришів по службі відноситься без упередження. Висловлює свою думку переконливо і спокійно. За характером доброзичливий, спокійний. Фізично розвинений добре. В стройовому відношенні підтягнутий, охайний.

18 червня 2024 року, дисциплінарною комісією складено Висновок " За фактами відмови окремими поліцейськими структурних служб, територіальних ( відокремлених) підрозділів ГУНП в Закарпатській області виконувати накази керівників", де констатовано:

Таким чином , ОСОБА_1 діючи непрофесійно, хибно розуміючи вимоги Присяги яку склали та ігноруючи обов`язки поліцейського щодо неухильного дотримання положень Конституції України, Закону України " Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 р. №64/2022 " Про введення воєнного стану України" , наказів Національної поліції України, від 08.04.2022 №242 " Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану " наказу ГУНП в Закарпатській області від 25.02.2022 №455 " Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності" , не виконали накази своїх безпосередніх керівників, а також керівника ГУНП ( вимога службової телеграми) , грубо порушив вимоги частини 1, пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2, 5 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 с. 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про зональну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», яка регламентує етику поведінки декларантів , оскільки поліцейські є суб`єктами декларування, чим намагався спровокувати у інших поліцейських негативну поведінку аналогічного характеру , що в умовах війни України з Російською Федерацією , є неприпустимо.

Згідно відомостей зазначених у службовій характеристиці ОСОБА_1 останній , за період служби в поліції, зокрема, на посадах до призначення у батальйон , зарекомендував себе - посередньо, як поліцейський, який є невмотивований та неініціативний.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування не встановлено.

Дисциплінарною комісією зазначено, що:

1.Проведення службового розслідування за фактом викладених в доповідній записці управління превентивної діяльності Головного управління Національної поліції в Закарпатській області відомостей, з приводу відмови окремих поліцейських структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національне порції в Закарпатській області виконувати накази керівників завершити.

2. Відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування , вважати такими, що підтвердилися.

5. За вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог частин 1, 2, статті 3 та пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2, статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580 VIII «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу закон про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу II Правил етичної поведіні поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у невиході службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників та керівництва Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 (0096170), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області від 18.06.2024 №1514 " Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" , за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог частин 1, 2, статті 3 та пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2, статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580 VIII «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу закон про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу II Правил етичної поведіні поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у невиході службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників та керівництва Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 (0096170), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції.

19 червня 2024 року супровідним листом №849/106/32-2024, начальником ГУНП в Закарпатській області на адресу ОСОБА_1 був направлений Витяг з наказу ГУНП в Закарпатській області " Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" від 18.06.2024 №1514.

Згідно з Витягу з Наказу від 19.06.2024 р. №131 о/с " По особовому складу" , відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції :

за п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України):

капітана поліції ОСОБА_1 (0096170), інспектора взводу № 1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління тональної поліції в Закарпатській області, з 19 червня 2024 року.

Підстава: пункт 3 наказу ГУНП в Закарпатській області від 18.06.2024 №1514 та довідка-розрахунок про отримані поліцейським предмети однострою особистого користування , строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, №39, видана УЛМ ГУНП 18.06.2024 вих.№689/106/3-2024.

Поряд з цим, судом встановлено, що відповідно до Довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» №229 про тимчасову непрацездатність працівника поліції , військовослужбовця Націнальної гвардії України, Лангазо ОСОБА_8 , з 12.06.2024 по 14 червня 2024 року перебував на амбулаторному лікуванні.

Згідно з виписки електронної системи охорони здоровя Е - health, ОСОБА_1 , з 12.06.2024 по 14 червня 2024 року та з 17 червня 2024 року по 21 червня 2024 року проходив лікування в КНП" Закарпатська обласна клінічна лікарня імені А.Новака" Закарпатської обласної ради з діагнозом : К64.1 Геморой другого ступеня ,що підтверджується медичним висновком про тимчасову непрацездатність від 17.06.2024 року №4259-РАТЗ-73КН-9А56 та від 21.06.2024 №М6Х3-В68К-84СЕ-НККВ.

Крім того, судом встановлено, що 14 червня 2024 року начальником ГУНП в Закарпатській області на адресу ОСОБА_1 був направлений лист №961 106/2-2024, відповідно до якого проінформовано ,що наказом ГУНП в Закарпатській області від 13.06.2024 року № 126 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора взводу №1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024 року. У зв`язку з вище викладеним ОСОБА_1 неохідно прибути до ГУНП в Закарпатській області (внутрішній двір) за адресою: м.Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13 на 09.00 годину 17.06.2024 року для проведення стройового огляду та подальшого проходження служби у вищевказаному підрозділі 328)

14 червня 2024 року головою дисциплінарної комісії на адресу ОСОБА_1 був направлений лист №768/106/32-2024 відповідно до якого зазначено, що : Дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться службове розслідування та фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП. У зв`язку з цим, просимо Вас прибути до управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області (кабінет № 224) на засідання дисциплінарної комісії о 16.00 год. 17.06.2024. 562)

19 червня 2024 року супровідним листом №849/106/32-2024, начальником ГУНП в Закарпатській області на адресу ОСОБА_1 був направлений Витяг з наказу ГУНП в Закарпатській області " Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" від 18.06.2024 №1514.

Всі три листи позивач отримав 24 червня 2024 року, що стверджується роздруківкою з сайту Укрпошти по відслідковуванню поштового трекера.

Мотиви та норми права застосовані судом

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Частиною 1 ст.18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Проходження служби в поліції регулюється Законом України «Про Національну поліцію» та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону №580-VІІІ).

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Згідно з п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179 (далі Правила етичної поведінки), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан. Строк дії Указу в подальшому продовжено відповідними Указами Президента України (№ 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023, №451/2023 від 26.07.2023) з 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

За визначенням, наведеним у ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно з ст. 16 цього ж Закону за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Відповідно до п. 13 ч. 4 ст. 9 Закону України «Про критичну інфраструктуру» від 16.11.2021 №1882-IX, до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

При цьому, Законом від 15.03.2022 №2123-IX статтю 8 Закону України «Про Національну поліцію» доповнено частиною четвертою такого змісту: «Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Зокрема, стаття 24 Закону України «Про Національну поліцію» у редакції Закону №1702-IX від 16.07.2021 «Про основи національного спротиву» передбачає додаткові повноваження поліції.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 24 Закону №580-VІІІ у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Аналіз наведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися.

Приписами частини першої статті 77 Закону №580-VIII визначено чіткий перелік підстав коли поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно- правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За приписами частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку №,893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п.1 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає:

- в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського

- з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення,

- установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку,

- вини поліцейського,

- ступеня тяжкості дисциплінарного проступку,

- розміру заподіяної шкоди

- та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За приписами п.4 вказаного Розділу цього Порядку, службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Відповідно до п.2 розділу VI цього Порядку, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно- правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У відповідності до ч. 2 Розділу IV Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

3. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

4. Надання чергової відпустки поліцейському, стосовно якого проводиться службове розслідування, здійснюється з повідомленням голови дисциплінарної комісії.

5. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що позивач не надавав пояснень під час службового розслідування, оскільки перебував на лікарняному., а також у звязку з цим був позбавлений всіх вищеперерахованих прав під час службового розслідування щодо нього.

Відповідно до ч. 3 Розділу V Порядку у разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.

Судом встановлено , що наказ про відсутність на службі позивача за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування - відсутній, хоча у відповідача була наявна необхідна інформацію про е-лікарняний в Електронному кабінеті страхувальника на Порталі Пенсійного фонду України.

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що притягненню до дисциплінарної відповідальності повинно передувати встановлення факту невиконання (неналежного виконання) особою рядового і начальницького складу обов`язків або вчинення ним дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення повинен обиратись з врахуванням характеру та обставин вчиненого проступку, його наслідків, попередньої поведінки, кваліфікації тощо та бути співмірним дисциплінарному проступку.

Згідно п.1 Розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктом 4 Розділу VII цього Порядку визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі ч.ч. 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10 статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Аналіз наведених правових норм доводить, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Суд зазначає, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Адміністративний суд в силу вимог ч.3 ст.2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

У свою чергу, суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями й документами.

Суд враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Необхідно зазначити, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Одночасно з цим, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Стосовно правової оцінки правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то вона повинна фокусуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

В аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях.

Між тим сутність дисциплінарного проступку полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, що мають бути доведені у визначеному порядку.

Самого лише посилання на загальні вимоги Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції та Правил етичної поведінки поліцейських недостатньо для належного обґрунтування рішення про застосування такого найсуворішого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби. Необхідно конкретизувати кваліфікацію установленого порушення поліцейським вказаних вимог шляхом чіткого визначення у чому саме полягає таке порушення.

Верховний Суд в постанові від 09.02.2022 у справі №160/12290/20 наголосив на тому, що будь-які фактори, у тому числі суспільний резонанс навколо відповідних подій, не звільняють суб`єкта владних повноважень від обов`язку під час прийняття рішення діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією й законами України та не виключає необхідність з`ясувати і встановлювати саме наявність складу дисциплінарного проступку в діяннях поліцейського.

До того ж, в адміністративному судочинстві діє презумпція винуватості суб`єкта владних повноважень, згідно з якою на останнього покладається обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності.

Як встановлено судом, на момент прийняття усіх наказів, в тому числі наказу № 126 від 13.06.2024 року про призначення на нову посаду та наказ про обов`язок з`явитися 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУНП, невиконання яких інкримінується у вину ОСОБА_1 такий перебував на лікарняному, що підтверджується усіма необхідними та допустимими доказами, а тому вина ОСОБА_1 , як така що може трактуватись як порушення дисциплінарного статуту відсутня, що говорить про неможливість притягнення його до найсуворішої міри відповідальності - звільнення зі служби.

За сукупним аналізом норм КЗпП України, Закон України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування»; Постанови Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 328 "Деякі питання організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього"; Наказ Міністерства охорони здоров`я України від 01 червня 2021 року № 1066 "Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки"; Наказ Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455 «Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» вбачається, що Е-лікарняний - електронний документ, що засвідчує факт тимчасової непрацездатності особи. Він є підставою для звільнення від роботи та оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок роботодавця, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування. е-лікарняний не потрібно друкувати та надавати роботодавцю у паперовій формі чи надавати будь-які паперові підтвердження тимчасової непрацездатності. У хворого виникає обов`язок повідомити про відкриття е- лікарняного свого роботодавця будь-яким зручним способом, наприклад, телефоном. Що і було вчинено позивачем ще 12.06.2024 року. Роботодавець, у свою чергу має змогу перевірити усю необхідну інформацію про е-лікарняний в Електронному кабінеті страхувальника на Порталі Пенсійного фонду України.

Враховуючи наведене вище вбачається, що відсутність ОСОБА_1 під час стройового огляду була за поважних законних підстав, так як ще з 12.06.2024 року він був звільнений від виконання службових обов`язків у зв`язку з хворобою.

Дисциплінарна Комісія дані факти не перевірила, не надала їм оцінку та незаконно притягнула ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Судом також враховано судову практику в аналогічній справі № 260/4296/24, де Восьмий апеляційний суд зазначив:

.....під час судового розгляду відповідач не надав переконливих та вагомих доказів на підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

....Зокрема, матеріалами справи стверджується факт перебування позивача на лікуванні а відтак з поважних причин не міг виконувати свої службові обов`язки та накази відповідача.

.....Доказів недійсності чи неправильності оформлення вказаних медичних документів під час судового розгляду не представлено.

Таким чином, пункт 3 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18.06.2024 № 1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області». та наказ на реалізацію попереднього наказу від 19.06.2024 № 131 о/с «По особовому складу» щодо звільнення зі служби капітана поліції ОСОБА_1 слід визнати визнати протиправними та скасувати.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.( ч. 2 ст. 77 КАСУ ), і виходячи з даного обовязку відповідача правомірність оскаржуваних наказів відповідачем не доведена достатніми доказами.

Загальні правові засади і гарантії здійснення громадянами України свого конституційного права на працю визначає Кодекс законів про працю України (далі- КЗпП України).

Згідно із ч. 1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України »Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Враховуючи те, що суд визнав спірні накази відповідача про звільнення позивача зі служби в поліції протиправними та такими, що підлягають скасуванню, суд висновує, що належним способом поновлення порушеного права позивача є поновлення його на посаді начальника відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Суд звертає увагу, що аргументи відповідача в обгрунтування своїх дій та рішень мотивами воєнного стану не дає повноважень недотримання норм законодавства щодо служби в поліції України, до якого не було внесено відповідних змін.

Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Умови обчислення середньої заробітної плати визначаються постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» (далі - Порядок).

Так, відповідно до пп. «з» п. 1 даного Порядку він також застосовується при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

П. 2 Порядку передбачено, що у всіх інших випадках (крім випадків обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток або для виплати компенсації за невикористані відпустки) середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

П. 3 Порядку встановлено, що при обчисленні середньої заробітної плати враховуються всі суми нарахованої заробітної плати згідно із законодавством та умовами трудового договору, крім визначених у пункті 4 цього Порядку. Суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний період, враховуються у тому місяці, за який вони нараховані, та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт. Премії (в тому числі за місяць) та інші заохочувальні виплати за підсумками роботи за певний період під час обчислення середньої заробітної плати враховуються в заробіток періоду, який відповідає кількості місяців, за які вони нараховані, починаючи з місяця, в якому вони нараховані. Для цього до заробітку відповідних місяців розрахункового періоду додається частина, яка визначається діленням суми премії або іншої заохочувальної виплати за підсумками роботи за певний період на кількість відпрацьованих робочих днів періоду, за який вони нараховані, та множенням на кількість відпрацьованих робочих днів відповідного місяця, що припадає на розрахунковий період.

Відповідно до п. 5 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

За правилами п. 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до Довідки №501/106/5-24 від 08.07.2024 р., про заробітну плату ОСОБА_1 , його заробітна плата за останні два місяці перед звільненням склала: за квітень 2024 року -27018,02 грн., за травень 2024 року - 27018,02 грн., середньомісячна -27018,02 грн ., середньоденна- 885,83 грн.

Відтак, загальна сума заробітної плати за час вимушеного прогулу за 266 календарних днів за період 19.06.2024 р. по 11.03.2025 р., що підлягає виплаті на користь позивача, становить 235630,78 грн. При цьому, з вказаної суми слід відрахувати податки, збори та інші обов`язкові платежі, які повинні утримуватися із сум доходу поліцейського. Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

Відповідно до п. п. 2, 3 ч. 1 ст. 256 КАС України негайно виконуються рішення суду, зокрема, щодо присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби. У зв`язку з чим рішення в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді та присудження виплати заробітної плати за один місяць у розмірі 27018,02 грн. підлягає до негайного виконання.

Питання про розподіл судових витрат зі сплати судового збору судом не вирішується, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору.

В даній суд застосовує надані йому повноваження згідно ч 2 ст. 9 КАСУ , а саме: суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, у звязку з чим скасуванню також підлягає наказ № 126 о/с від 13.06.2024 , виданий на реалізацію наказу № 1514 від 18.06.2024 року .Такий вихід за межі позовних вимог є обґрунтованим та правильним, оскільки відсутність надання правової оцінки вказаним наказам призвело б до неправильного та неповного вирішення спору в частині поновлення позивача на службі, що також зауважив 21.01.25 року ВААС у справі № № 260/4296/24.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

1.Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ференца Ракоці, буд. 13,м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н,88000, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити повністю.

2.Визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 126 о/с від 13.06.2024 року "По особовому складу" щодо призначення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

3. Визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18.06.2024 № 1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

4.Поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року.

5. Стягнути з ГУНП в Закарпатській області () вул. Ференца Ракоці, 13 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 19.06.24 року по 11.03.25 року в розмірі 235 630,78 грн.

6. Рішення в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року підлягає негайному виконанню.

7. Рішення в частині стягнення з ГУНП в Закарпатській області () вул. Ференца Ракоці, 13 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) АДРЕСА_1 ) середнього заробітку за один місяць в розмірі 27018,02 грн. підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяЗ.Б.Плеханова
Повний текст рішення виготовлено та підписано 18 березня 2025 року.