Справа № 520/30722/24
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2025-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

18 березня 2025 року № 520/30722/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправними та скасування пункту наказу, наказу, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за період вимушеного прогулу, -

УСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 01.10.2024 №252 "Про застосування дисциплінарних стягнень", яким до Позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 15.10.2024 №1435 о/с "По особовому складу", яким Позивача звільнено зі служби в поліції;

- поновити Позивача на посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (" ІНФОРМАЦІЯ_2 ") полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення " ІНФОРМАЦІЯ_1 " або рівнозначній посаді;

- стягнути з Відповідача на користь Позивача середньомісячне грошове забезпечення за період вимушеного прогулу, починаючи з дати звільнення по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі;

- допустити негайне виконання цього рішення в частині поновлення позивача на службі в поліції;

- стягнути з Відповідача понесені Позивачем витрати, пов`язані із розглядом справи.

В обґрунтування позовних вимог Позивачем зазначено, що вважає оскаржувані накази Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " протиправними, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, що свідчить про безпідставність застосованого до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 у справі відкрито спрощене провадження та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, позивачу - відповідь на відзив.

Відповідач, Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що вважає висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та, з врахуванням реального військового стану в державі. Вина Позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку. З наведених підстав просив відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Справа розглянута, з урахуванням строків перебування судді на лікарняному.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Позивач проходив службу в поліції на посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють».

Наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 01.10.2024 №252 «Про застосування дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1-4 частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилося у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» та наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2024 №284ДСК «Про службове відрядження», застосовано до Позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 15.10.2024 №1435 о/с «По особовому складу» Позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

Вважаючи спірні накази протиправними, Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон України №580-VIII), Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), та іншими нормативно-правовими актами.

Законом України №580-VIII визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Згідно із частиною 1-3 статті 14 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Пунктом четвертим Розділу V Порядку №893 встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно пункту сьомого Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Згідно із пунктами 1 та 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові та усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: службу у святкові та вихідні дні; службу позмінно; службу з нерівномірним графіком; службу в нічний час.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Положення про Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » затвердженого наказом Національної поліції України від 31 січня 2023 року № 66 (в редакції наказу НПУ від 16.04.2024 № 403) основним завданням Департаменту є участь у реалізації державної політики у сфері охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку, оборони України, виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму надзвичайного або воєнного стану, у тому числі шляхом взаємодії з іншими складовими сектору безпеки і оборони України.

Відповідно до приписів абзаців 1, 2, 20 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який у подальшому продовжувався та діє на даний момент.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 №1932-Х11 визначено, що участь в обороні держави разом із Збройними Силами України беруть у межах своїх повноважень інші військові формування, утворені відповідно до законів України, Державна спеціальна служба транспорту, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відповідні правоохоронні органи.

Інші військові формування, утворені відповідно до законів України, та відповідні правоохоронні органи, зокрема: беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони та руху опору, сприяють забезпеченню правового режиму воєнного стану; сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх пріоритетне забезпечення та інші повноваження у сфері оборони України згідно із законодавством.

Згідно з частиною першою статті 23 Закону №580 поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: 24) бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Частиною другою статті 24 Закону №580 визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580 служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Специфікою державних функцій покладених на органи поліції, особливо під час дії правового режиму воєнного стану, обумовлено певні обмеження конституційних прав і свобод працівників поліції, зокрема, таких як свобода пересування, право вільно залишати територію України тощо. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону №580 ).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина 1 статті 17 Закону №580 ). У свою чергу позивач приймав Присягу працівника поліції.

Як передбачено частиною першою статті 64 Закону №580, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено Законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції га унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

У свою чергу службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

При цьому, кореспондуючись з частиною другою статті 18 Закону №580 інститут Присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції безперервно та незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 вищевказаного Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Так, до відділу моніторингу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» 26.08.2024 надійшов рапорт заступника командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП ОШБ «Лють» майора поліції ОСОБА_2 про те, що 23.08.2024 приблизно о 20:00 на визначеній місцевості в м. Краматорськ Донецької області заступник командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 («Луганськ-1 імені Героя України Сергія Губанова») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» поліцейський взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» поліцейські та серед інших, старший сержант поліції ОСОБА_1 під час доведення вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» (далі наказ № 302ДСК/ВС) поводили себе не стримано та недоброзичливо, не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, що полягало у гучних та хаотичних висловлюваннях, що у свою чергу заважало процедурі доведення наказу, а також особовий склад роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» відмовився від письмового ознайомлення із зазначеним наказом.

05.09.2024 до відділу моніторингу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» надійшов рапорт заступника начальника управління начальника відділу тактико-спеціальної підготовки УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» підполковника поліції Володимира Сотнікова про те що, знаходячись за місцем постійної дислокації полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» в м. Дніпро ним доведені вимоги наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК «Про службове відрядження» до поліцейських полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють», зокрема, серед інших, поліцейського взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Під час доведення наказу усі поліцейські, крім одного повідомили, що згодні виконувати наказ за умови повернення до виконання своїх службових обов`язків командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» майора поліції ОСОБА_3 та зміни керівництва штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють».

Згідно з довідкою, наданою відділом проведення спеціальних операцій УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2024 № 1746/59/14-2024/ВС, встановлено, що відповідно до бойового розпорядження командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 17.07.2024 №525т/01/59/03-2024 БР, від 19.08.2024 №581т/02/59/03-2024БР, від 23.08.2024 №589т/02/03-2024БР та наказу № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» до бойових завдань залучені зазначені в рапорті поліцейські, зокрема, ОСОБА_1 .

На виконання вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 305ДСК/ВС особовий склад роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») прибув у визначене місце. У цей час т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСОБА_2 довів до присутніх вимоги наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних завдань).

Відповідно до акту від 30.08.2024 № 1793/59/14/-2024 «Про відмову від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС» зафіксовано, що поліцейські, серед інших, ОСОБА_1 відмовилися від письмового ознайомлення із зазначеним наказом.

Судом досліджено відеозапис « 0000000__0027» з портативного відео реєстратора, в якому міститься інформація про доведення наказу №302ДСК/ВС. На зображенні №1 відображено т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСОБА_2 , який представляється, а також представлення інших осіб присутніх під час доведення вимог наказу.

На 05:05 хв. відображено, як ОСОБА_2 доводить перелік осіб, які залучаються до виконання вимог вказаного наказу, а саме: поліцейський взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старший сержант поліції ОСОБА_1 .

Надалі ОСОБА_2 завершує доведення вимог наказу. Факт відмови від виконання наказу поліцейськими, яким доводився наказ на відеозаписі відсутній.

Також, з відеозаписів портативного відео реєстратора на 15:02:42 хвилині (міститься інформація про те, що 02.09.2024 доведені вимоги наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК/ВС «Про службове відрядження» до поліцейських, зокрема, поліцейського взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , які повідомили, що згодні виконувати наказ за умови повернення до виконання своїх службових обов`язків командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку майора поліції ОСОБА_3 та зміни керівництва штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку.

У ході проведення службового розслідування опитаний ОСОБА_4 пояснив, що 23.08.2024 він ( ОСОБА_4 ) перебував у складі свого підрозділу, а саме роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» у Донецькій області на підставі наказу про відрядження, з метою виконання бойових (спеціальних) завдань. Зазначив, що т.в.о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ) полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють») розпочав щось читати з аркушів паперу. Що саме він читав було незрозуміло, оскільки робив він це не голосно. У процесі його читання, різні присутні поліцейські задавали йому питання, втім жодної відповіді на питання не надходило. Після того, як вказаний поліцейський закінчив зачитувати текст, до нього знову почали поступати питання щодо тексту, який він зачитував. Однак, останній, ігноруючи отримані питання, розвернувся та пішов у бік транспорту. Також, ОСОБА_4 зазначає, що місце, де збирали поліцейських, є громадським і там постійно проходили цивільні особи. Таким чином, зрозуміти що саме за документ читав поліцейським підрозділу зрозуміти не вдалося. Приблизно через півгодини поліцейським дали команду на виїзд до пункту постійної дислокації у м. Дніпро. Додатково він ( ОСОБА_4 ) зазначає, що особисто до нього вимоги будь-якого наказу не доводилися, ніхто не питав у нього чи можу він виконувати будь-які завдання за станом здоров`я чи з будь-яких інших причин, та від виконання будь-яких наказів він не відмовлявся. Він вказує, що виконувати бойові (спеціальні) завдання 23.08.2024 він був готовий, та готовий на теперішній час. Проте, у навчальному таборі, 26.08.2024 він дізнався, що поліцейським доводився наказ на виконання бойових (спеціальних) завдань та те, що особовий склад вивели до м. Дніпро як осіб, які відмовилися виконувати вимоги наказу.

02.09.2024, знаходячись за місцем постійної дислокації полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» в м. Дніпро, йому ( ОСОБА_4 ) у присутності співробітників відділу моніторингу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» доведено вимоги наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 №284ДСК, а також іншим поліцейським роти № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють». Згідно з вимогами вказаного наказу ОСОБА_4 повинен виїхати у відрядження до Донецької області та прибути 04.09.2024 до м. Краматорськ. Так, після доведення вимог вказаного наказу, ОСОБА_4 повідомив, що готовий до виконання вимог наказу, однак запитав коли закінчиться проведення службового розслідування відносно командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» майора поліції ОСОБА_3 , а також запитав коли буде відсторонене керівництво штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють», так як особовий склад роти не довіряє керівництву штурмового батальйону, які не виконують свої обов`язки, як командири та не працюють у напрямку збереження життя та здоров`я особового складу батальйону, доводять до відома особового складу неправдиву інформацію щодо бойових позицій, перебування ворога на позиціях та інше, однак відповіді на запитання не отримав. Ніхто з присутніх поліцейських не відмовився від вимог наказу про відрядження.

Опитаний ОСОБА_1 , надав аналогічні відомості викладені у поясненні ОСОБА_4 .

Відповідно до рапорту заступника командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» капітана поліції ОСОБА_5 про те, що 03.09.2024 йому в усній формі повідомлено про проходження лікування та надали медичні висновки про непрацездатність працівники, зокрема, ОСОБА_1 перебував на лікуванні у КНП «Новомосковському міському центрі первинної медико-санітарної допомоги» з 03.09.2024 до 06.09.2024 медичний висновок від 03.09.2024 №9874-2Х77-ЕРВР-37РН.

Дисциплінарною комісією встановлено, що у діях ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося у відмові від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС», що призвело до невиконання вказаного наказу, відповідно до якого, поліцейські мали проводити оборонні заходи поблизу населеного пункту Донецької області, а також ігноруванні вимог відповідного наказу.

Також, дисциплінарною комісією встановлено, що в діях ОСОБА_1 , наявні ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні та обговоренні вимог наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК.

Наказом Департаменту від 01.10.2024 № 252 до ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. З даним наказом позивач ознайомився під особистий підпис 03.10.2024. Позивач висловив свою незгоди з даним наказом.

Наказом Департаменту від 15.10.2024 № 1435 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення відповідно до дисциплінарного статуту НПУ. З даним наказом позивач ознайомився під особистий підпис 15.10.2024.

У даній справі, притягаючи Позивача до дисциплінарної відповідальності, керівник вбачав у його діях порушення вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 - 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпунктів 2, 4 третього розділу II посадової інструкції поліцейського взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють».

Таким чином, суд констатує, що службове розслідування в даній справі дійшло висновку про вчинення Позивачем дій з ознаками дисциплінарного проступку, що виразилося у відмові від письмового ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП "ОШБ "Лють" від 23.08.2024 № 302 ДСК/ВС, що призвело до невиконання вказаного наказу, а також ігноруванні вимог відповідного наказу та у невиконанні вимог наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК та в обговоренні цього наказу, що є вчиненням у сукупності двох дисциплінарних проступків.

Разом з тим, приймаючи наказ про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності, Відповідач виходив з того, що дисциплінарний проступок Позивача виразився у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» та наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК «Про службове відрядження».

Зазначене свідчить про те, що спірний наказ очевидно суперечить висновкам службового розслідування, яке за фактом невиконання наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» взагалі не проводилося і жодних висновків з цього приводу дисциплінарною комісією не зроблено.

Крім того, наказ командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» не містить вказівок зобов`язального характеру по відношенню до Позивача.

Ним, зокрема, віддано наказ т.в.о. командира роти № 3 штурмового батальйону № 1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ») зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» капітану поліції ОСОБА_6 .

Що стосується Позивача, то відповідно до зазначеного наказу від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС (п. 1.5) ОСОБА_6 наказано створити своїм рішенням розподіл груп контролю та закріплення відповідно до виконання поставленого завдання та оперативної обстановки, включити до складу груп наступних поліцейських: абз. 10 старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейский взводу № 1 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (Луганськ-1 імені Героя України Сергія Губанова») полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють».

Відповідно до акту від 23.08.2024 № 1793/59/14/-2024 «Про відмову від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС зазначалося про відмову Позивача від письмового ознайомлення із зазначеним наказом.

При цьому, стосовно такого підтвердження з боку Позивача, суд звертає увагу на тому, що Позивач не заперечує свою присутність при його зачитуванні (доведенні). Пропонування або наказу, звернутих до Позивача підтвердити це письмово матеріалами справи не встановлено .

Разом з тим, Відповідач у наданому до суду відзиві не заперечував, що факт відмови від виконання наказу поліцейськими, яким доводився наказ на відеозаписі відсутній. Зазначене цілком відповідає змісту відеозапису наданого до суду, яким не зафіксовано відмову позивача від виконання наказу, що, крім інших доказів, спростовує висновки наказу № 252 від 01.10.2024.

Доводів про те, що Позивач відмовився від виконання наказу у складі групи контролю та закріплення відзив на позовну заяву та інші пояснення у справі не містять.

Таким чином, в чому саме виразилося порушення Позивачем приписів наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» а ні службовим розслідуванням, а ні особою, яка вирішувала питання про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено не було.

Суд окремо наголошує, що службовим розслідуванням також не встановлено яким чином відмова Позивача від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань», про що наголошено у висновку службового розслідування від 09.09.2024, що мала місце на думку Відповідача, призвела до невиконання безпосередньо наказу від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань».

Що стосується невиконання вимог наказу та його обговорення відносно наказу від 02.09.2024 № 284 ДСК «Про службове відрядження», судом вбачається, що цей наказ видано вже після видання наказу про проведення службового розслідування, який датовано 26.08.2024.

При цьому підставою проведення службового розслідування визначено саме факт можливого порушення службової дисципліни стосовно відмови виконувати накази командира зведеного підрозділу полку УПОП № 3 ДПОП "ОШБ "Лють", що відображено у рапорті т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Годунова І. М., який датовано 24.08.2024.

Таким чином, слід дійти висновку, що службове розслідування відносно подій, які стосуються невиконання вимог наказу від 02.09.2024 № 284 ДСК про відрядження фактично не проводилося, оскільки така підстава не існувала на час видання наказу про проведення службового розслідування, в його ході ці обставини фактично не досліджувалися, оскільки не були охоплені метою проведення службового розслідування, що визначено у відповідному наказі про проведення службового розслідування.

Необхідно зазначити, що для вирішення питання про правомірність застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім є заходом дисциплінарного впливу, необхідним є з`ясування його співмірності характеру, обставинам та наслідкам вчиненого проступку.

Суд вважає, що наведені вище міркування, які базуються на вичерпних та належних доказах, поданих сторонами до суду, свідчать про те, що службовим розслідуванням не було належним чином встановлено підстави для застосування до Позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу.

Відтак, висновки наказу про застосування дисциплінарного стягнення про те, що за своєю тяжкістю дисциплінарний проступок, який мав місце на думку Відповідача, є таким, що не сумісний з подальшим проходженням служби, не є обґрунтованими.

Суд зазначає, що межі судового контролю при розгляді справ стосовно незаконності рішень суб`єктів владних повноважень визначено ст. 2 КАС України.

Так, відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, перевіривши згідно з наведеною нормою оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, суд вважає, що спірні накази прийнято необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Що стосується позовних вимог про поновлення ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (" ІНФОРМАЦІЯ_2 ") полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", суд вважає, що такі позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

У постановах Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі № 826/8332/17, від 31 травня 2021 року справа № 0840/3202/18 та від 27 квітня 2021 року у справі №826/8332/17 суд зазначив, що ураховуючи приписи частини 1 статті 235 КЗпП України, на орган, що розглядає трудовий спір, у разі з`ясування того, що звільнення працівника відбулося незаконно, покладається обов`язок поновлення такого працівника на попередній роботі. Відтак, звільненого без законної підстави працівника має бути поновлено на попередній роботі, а не на іншій рівнозначній посаді як того бажає позивач.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235, статті 240.1 КЗпП України, а відтак встановивши, що звільнення відбулося із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 819/691/17, від 20 січня 2021 року справа №640/18679/18.

У постанові від 11 лютого 2021 року справа №640/21065/18 Верховний Суд також не погодився із застосованим судами попередніх інстанцій способом захисту порушених прав позивача шляхом покладення на відповідача поновити позивача на посаді, що є рівнозначною. Суд зазначив, що зробивши правильний висновок про незаконність звільнення позивача, суди попередніх інстанцій не поновили його на роботі (конкретній посаді).

Аналогічні правові висновки також відтворено і в постанові Верховного Суду складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 540/3994/20 від 13.04.2023.

Підсумовуючи викладене, суд зауважує, що в даній справі сторонами не наведено доводів щодо ліквідації або реорганізації підприємства Відповідача та ліквідації раніше займаної позивачем посади. Таким чином, поновлення ОСОБА_1 на рівнозначній посаді не відповідає приписам трудового законодавства.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З огляду на викладене, суд для ефективного захисту прав Позивача вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог шляхом поновлення позивача на раніше займаній посаді.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, що розглядає спір.

День звільнення є останнім робочим днем, який відповідним чином обліковується та оплачується на рівні звичайного робочого дня (вказана правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 24.10.2019 у справі №821/1226/16).

Таким чином, позивач Підлягає поновленню на посаді з 16.10.2024.

Відтак, суд вважає, що порушене право позивача підлягає відновленню шляхом поновлення з 16.10.2024 Позивача на займаній посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (" ІНФОРМАЦІЯ_2 ") полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Згідно матеріалів справи, Позивача звільнено з 15.10.2024.

Згідно з ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (надалі за текстом - Порядок №260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І цього ж Порядку встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин та діяв на час звільнення Позивача, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (надалі за текстом - Порядок №100), визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Аналогічний висновок сформовано викладено в постанові Верховного Суду від 19.07.2018, справа №805/1110/17-а, де чітко врегульовано питання про те, як здійснюється виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу, а саме - в календарних, а не робочих днях.

Враховуючи дату звільнення позивача зі служби та прийняття судом рішення про поновлення на посаді, кількість днів вимушеного прогулу з 16.10.2024 (наступний день після звільнення) по 17.03.2025 (останній день вимушеного прогулу) складає 152 дня.

До суду відповідачем надано довідку від 19.11.2024 №807, відповідно до якої заробітна плата Позивача за два останні місяці перед звільненням (серпень, вересень 2024 року) складала 30853,80 грн. та 12611,11 грн. відповідно, а загалом - 43464,91 грн.. Кількість відпрацьованих календарних днів за останні два місяці склала - 61 день. Середньоденне грошове забезпечення становить 713,36 грн.

Отже, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивача складає 108430,72 грн. (152 день х 713,36 грн).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи норми законодавства, наведені вище, рішення в частині поновлення на посаді підлягає негайному виконанню.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

З огляду на вищевикладене, керуючись ст.ст. 243, 246, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправними та скасування пункту наказу, наказу, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за період вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) від 01.10.2024 №252 "Про застосування дисциплінарних стягнень", яким до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) від 15.10.2024 №1435 о/с "По особовому складу", яким ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) звільнено зі служби в поліції.

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 16.10.2024 на посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (" ІНФОРМАЦІЯ_2 ") полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середньомісячне грошове забезпечення за період вимушеного прогулу в розмірі 108430 (сто вісім тисяч чотириста тридцять) грн. 72 коп.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді поліцейського взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (" ІНФОРМАЦІЯ_2 ") полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова