Справа № 260/807/25
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 березня 2025 рокум. Ужгород№ 260/807/25
16:44 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Колушкіна Ю.В.,

за участю сторін:

позивач: Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 - представник адвокат Бухтоярова Оксана Василівна,

відповідача: Головне управління ДПС у Закарпатській області - представник Крупа-Газуда Мирослава Василівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в особі представника Бухтоярової Оксани Василівни (88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, 138, оф.9-9А) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина Августина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 11 березня 2025 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 17 березня 2025 року.

04 лютого 2025 року Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 , через уповноваженого представника Бухтоярову Оксану Василівну звернулася до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Закарпатській області, якою просить: 1) визнати протиправним та скасувати повністю рішення від 27.09.2024 року Головного управління ДПС у Закарпатській області №102/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку Фізичній особі- підприємцю ОСОБА_1 ; 2) зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатській області відновити Фізичній особі- підприємцю ОСОБА_1 реєстрацію платника єдиного податку та спрощену систему оподаткування з 30.06.2024 року.

06 лютого 2025 року ухвалою суду відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін.

20 лютого 2025 року представником відповідача подано до суду клопотання в якому просять розгляд справи проводити в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

27 лютого 2025 року ухвалою суду у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено. Клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін задоволено. Призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

1. Позиції сторін.

Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що про проведення податкової перевірки повідомлена не була, до процесу проведення такої залучена не була, акт перевірки не отримувала, податкові вимоги про необхідність сплати податкової заборгованості (як це зазначено в п.2 рішення, що ніби є податковий борг) не отримувала. Крім цього, перебувала на спрощеній системі оподаткування не з 01.01.2020 року, як це вказав відповідач у рішенні, а з 2013 року, безперервно, тобто з часу початку здійснення підприємницької діяльності. Вважає рішення від 27.09.2024 року протиправним, таким, що підлягає скасуванню. У рішенні вказано, що вона має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 ПКУ, що підтверджено аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 05.07.2024 року № 9382/07-16-24-13-05/. Які саме відомості та як відповідач аналізував з інтегрованої картки платника їй не відомо, податковий орган її про це не повідомляв та при тому, що відповідач посилається на акт перевірки, то такий акт вона не отримувала, у листі з рішенням від 27.09.2024 року його не було. Уповноважена особа посилаючись на третій абзац пункту 59.1 статті 59 ПКУ сама у пункті 1 і 2 свого рішення прямо вказала, що податковий борг перевищує суму 180х17грн=3060грн на певні дати. Вважає, що цим самим уповноважена особа підтвердила, що повинні були надіслані податкові вимоги. Однак, це не було зроблено працівниками податкового органу. Дійсним є те, що з лютого місяця 2022 року по сьогоднішній день не надходили податкові вимоги з податковим боргом по єдиному податку сформовані і направлені податковим органом, чим прямо підтверджується грубе порушення працівниками податкових органів наказу №610 від 30.06.2017 року Міністерства фінансів України, яким затверджено Порядок направлення податковими органами податкових вимог платникам податків.

20 лютого 2025 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що у зв`язку із наявністю відповідно до бази даних ІС «Податковий блок» податкового боргу у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ГУ ДПС у Закарпатській області проведено камеральну перевірку платника на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 ПКУ, у порядку визначеному п. 76. 2 ст. 76 ПКУ щодо порушень правил (термінів) сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку фізичних осіб, за результатами якої встановлено, що платник єдиного податку 2 групи, має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року, що підтверджено аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 05.07.2024 року №9382/07-16-24-13- 05/. Зокрема, перевіркою встановлено, що відповідно до інтегрованої картки платника податків (ІКП єдиний податок з фізичних осіб код платежу 18050400) розмір податкового боргу по єдиному податку у платника на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів становить: 01.01.2024 року 5400,00 грн., 01.02.2024 року 6820,00 грн., 01.03.2024 року 8240,00 грн., 01.04.2024 року 9660,00 грн., 01.05.2024 року 11080,00 грн., 01.06.2024 року 12500,00 грн. Перелічені факти, є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку за рішенням контролюючого органу шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку, відповідно до підпункту «З» пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ (із змінами та доповненнями) у зв`язку з наявним податковим боргом у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року. Враховуючи наведене, ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято рішення №102/07- 16-24-13-04 від 27.09.2024 року про анулювання реєстрації платника єдиного податку ОСОБА_1

26 лютого 2025 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначає, що податковий орган, якщо вважав що наявний податковий борг, то мав відреагувати на це шляхом направлення податкової вимоги вже по першій сумі 5400 грн., а також в подальшому щодо інших сум, по мірі виникнення, на думку податкового органу, в неї заборгованості, однак цього не зробив, як і по всіх інших. Вважає, що саме в разі направлення податкової вимоги, дана сума, а також всі подальші станом на перше число набули би статусу податкового боргу. На день прийняття рішення відповідачем, 27.09.2024 року, всі сплати по єдиному податку були проведені.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримала повністю, просила суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечила та просила суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є фізичної особою підприємцем, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ( а.с. 10).

Головним управлінням ДПС у Закарпатській області проведено камеральну перевірку щодо порушення правил (термінів) сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку з фізичних осіб ФОП ОСОБА_1 та за наслідками перевірки складено акт від 05 липня 2024 року № -13-05/, (а.с. 42-43).

В результаті камеральної перевірки встановлено, що у ФОП ОСОБА_1 наявний податковий борг у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів.

Виходячи з вищенаведеного реєстрація платника єдиного податку підлягає анулюванню 30 червня 2024 року.

Акт за наслідками камеральної перевірки надіслано контролюючим органом засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 , однак такий повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», (а.с. 45).

27 вересня 2024 року Головне управління ДПС у Закарпатській області рішенням про анулювання реєстрації платника єдиного податку № 102/07-16-24-13-04, встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) платник єдиного податку 2 групи, має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року, що підтверджено аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 05.07.2024 року №9382/07-16-24-13-05/ НОМЕР_1 .

Перелічені факти є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку за рішенням контролюючого органу шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку, відповідно до підпункту «з» пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) у зв`язку з наявним податковим боргом у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року.

Днем анулювання реєстрації платника єдиного податку є « 30» червня 2024 року, (а.с. 47-48).

Рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку надіслано контролюючим органом засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 та отримано особисто, (а.с. 44).

26 грудня 2024 року Державна податкова служба України рішенням про результати розгляду скарги № 38862/6/99-00-06-03-03-06 залишено без змін рішення ГУ ДПС у Закарпатській області від 27 вересня 2024 року № 102/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку, а скаргу без задоволення, (а.с. 20-21).

Не погодившись з рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Частиною 2 статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (надалі ПК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 291.2 статті 291 ПК України встановлено, що спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Згідно з пунктом 291.3 статті 291 ПК України юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Не мають права обрати та перебувати на спрощеній системі оподаткування, а також не мають права підтвердити статус платника єдиного податку четвертої групи платники податку, щодо яких (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників яких) у порядку, встановленому Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій.

Порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку визначений статтею 299 ПК України, відповідно до пункту 299.1 якої реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

За положеннями пункту 299.2 цієї статті центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

Пунктом 299.10 статті 299 ПК України визначено, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі:

1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву;

2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення;

3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків;

5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 та підпунктом 298.8.1 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

6) набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті - в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті;

7) втрати платником єдиного податку третьої групи статусу електронного резидента (е-резидента);

8) наявність щодо платника податку та/або його засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), прийнятого у порядку, встановленому Законом України «Про санкції»: щодо платників першої і другої груп - в останній день місяця, у якому прийнято таке рішення; щодо платників третьої і четвертої груп - в останній день кварталу, у якому прийнято таке рішення.

Відповідно до підпункту 8 пункту 298.2.3 статті 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки: у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Пунктом 299.11 статті 299 ПК України встановлено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Аналіз наведених вище норм свідчить про те, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення прийнято на підставі того, що позивач має податковий борг на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що підтверджується даними контролюючого органу, відомостями АІС «Податковий блок».

Водночас, суд звертає увагу, що передумовою прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку є проведення перевірки, висновки якої повинні бути викладені у відповідному акті.

Як свідчать матеріали справи, відповідачем проведено камеральну перевірку, за результатом якої виявлено порушення позивачем умов перебування на спрощеній системі оподаткування, а саме: наявність податкового боргу по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року.

За результатами проведеної камеральної перевірки податковим органом складено акт камеральної перевірки від 05 липня 2024 року № -13-05/, (а.с. 42-43).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних; 3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах; 4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні"; 5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу; 6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки; 7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу; 8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу; 9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу; 10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу; 11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти; 12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.

Статтею 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється, відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами відповідача було проведено камеральну перевірку позивача щодо порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування платника єдиного податку. У ході перевірки встановлено порушення умов перебування позивача на спрощеній системі оподаткування - не сплачено протягом двох послідовних кварталів податкових зобов`язань, вказаний висновок зроблено на підставі аналізу інтегрованої карти платника.

На час проведення перевірки податковий борг складав 12 500 грн. за період з 01 січня 2024 року по 01 червня 2024 року, що свідчить про порушення абзацу 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Податкове зобов`язання є грошовим виразом існуючого для платника податків (в тому числі податкового агента) податкового обов`язку зі сплати певного податку, виникнення, а також порядок та строки сплати якого, обумовлені нормами податкового законодавства.

Отже, у зв`язку із наявністю відповідно до бази даних ІС "Податковий блок податкового боргу у фізичної особи-підприємця, ГУ ДПС проведено камеральну перевірку у порядку визначеному ст. 76 ПК України, щодо порушень правил сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку фізичних осіб, з період з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року, що підтверджується аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 05.07.2024 року.

Тому, наявність податкового боргу з податків та зборів, який виник у період дії воєнного стану в Україні у платника єдиного податку першої - третьої груп є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку.

Щодо доводів представника позивача, що платник мала можливість не сплачувати єдиний податок під час воєнного стану, то судом встановлено, що у 2022 та 2023 роках при визначенні розміру податкового боргу для платників єдиного податку першої або другої групи не включаються суми податкового боргу, що виникли за податкові періоди з 01 квітня 2022 року по 31 липня 2023 року (пп. 9-1.4.5 підрозд. 8 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Таким чином, контролюючий орган правомірно прийняв рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку від 27 вересня 2024 року №102/07-16-24-13-04.

При цьому, відповідно до наданих платіжних інструкцій ФОП ОСОБА_1 сплатила єдиний податок після проведення камеральної перевірки, (а.с. 24-30).

Згідно з частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій, зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог щодо стягнення податкового боргу 167 807,04 грн пені, який є неузгодженим та у задоволенні якого слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати, у відповідності до статті 139 КАС України, не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль