Справа № 308/3744/25
Суддя: Шепетко І. О.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.03.2025 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись з адміністративною справою за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про скасування постанови, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, в якому просить скасувати постанову Управління патрульної поліції в м. Ужгороді серії ЕНА №4249754 від 11.03.2025, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу.

Згідно ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно із ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

При ознайомлені з матеріалами позовної заяви та доданих до неї документів, судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. ст.160,161 КАС України.

Так, всупереч вимогам п.1 ч.5 ст. 160 КАС України, позивачем не зазначено:

- адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Згідно ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення про порушення правил дорожнього руху, зокрема, за частиною другою статті 122 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що в межах спірних правовідносин, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, вказані особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені такого органу.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №4249754 від 11.03.2025 винесено інспектором 1 взводу 2 роти Управління патрульної поліції в Закарпатській області Фревликом Юрієм Юрійовичем. Таким чином інспектор 1 взводу 2 роти Управління патрульної поліції в Закарпатській області діяв від імені Управління патрульної поліції Закарпатської області Департаменту патрульної поліції.

Разом з тим, Управління патрульної поліції в Закарпатській області не є структурним підрозділом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, а є територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до Положення , затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 23 червня 2015 року N 742, «Про Департамент патрульної поліції МВС», Департамент патрульної служби Міністерства внутрішніх справ є міжрегіональним територіальним органом Міністерства внутрішніх справ, окремою юридичною особою.

Отже, належним відповідачем у даному випадку може бути Управління патрульної поліції Закарпатської області Департаменту патрульної поліції.

Згідно ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів, та їх заміна у разі необхідності.

Отже, з урахуванням досліджених судом матеріалів позовної заяви, зважаючи на положення діючого законодавства, відповідно до якого суд може за згодою позивача змінити первісного відповідача належним відповідачем лише за згодою позивача, судом роз`яснено позивачу належний склад сторін, а також пропонується висловити свою позицію з приводу заміни сторони відповідача, та у випадку згоди, надати до суду примірники позовної заяви у новій редакції із визначенням належного відповідача у справі. Примірники позовної заяви слід подати до суду відповідно до кількості учасників справи.

Також, згідно ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, суд зазначає, що при подачі даного позову позивачем було заявлено позовну вимогу немайнового характеру про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частина 4 статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення вказує, що особа яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, при розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом.

Оскільки, спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей закон підлягає застосуванню.

Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18) відступила від висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній справі за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» передбачено, що з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 грн.

Відтак, на основі вищенаведеного, враховуючи те, що позивачем у позовній заяві заявлено вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, однак не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону судом не встановлено. Тому в даному випадку позивачу за вказану позовну вимогу слід сплатити судовий збір та додати документ, що підтверджує його сплату в сумі 605,60 грн.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строки їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки, зазначені у даній ухвалі.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч. 3 ст. 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи викладене, керуючись ст.ст. 46, 160-161, 169, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про скасування постанови - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачеві право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Шепетко