Справа № 380/3308/24
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2025 рокусправа № 380/3308/24
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Колорит» до Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Колорит» (далі ПП «Колорит», позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ЗХ/ЛВ/39855/088/П від 29.12.2023 року, винесений Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач 28.12.2023 провів позапланову перевірку ПП «Колорит» щодо дотримання вимог законодавства про працю в частині укладення трудового договору, ведення достовірного обліку виконуваної працівником роботи та обліку витрат на оплату праці, оплати праці, виплати грошової компенсації, припинення трудових відносин. За результатами перевірки складено Акт від 29.12.2023 №ЗХ/ЛВ/39855/088, яким встановлено порушення вимог законодавства про працю. На підставі акта відповідач склав припис про усунення виявлених порушень №ЗХ/ЛВ/39855/088/П від 29.12.2023, яким зобов`язано директора ПП «Колорит» усунути порушення вимог законодавства про працю. Позивач вважає такий припис протиправним, оскільки контролюючому органу під час проведення позапланової перевірки були надані усі належні первинні документи, що підтверджують дотримання позивачем законодавства про працю та спростовують висновки відповідача.

Відповідач проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначив, що під час проведення перевірки уповноваженим особам відповідача надавалося лише Положення про оплату праці на ПП «Колорит», яке містить лише загальні правила оплати праці на підприємстві, водночас розцінки, які визначаються виходячи з установлених розрядів робіт, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку цим положенням не встановлено. Будь-яких інших документів, які підтверджують, належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку позивач під час проведення перевірки не надавав. Позивач також відмовився від надання пояснень під час проведення перевірки. Зазначив, що надані позивачем докази не спростовують порушень, встановлених під час перевірки, а також, відповідач має сумніви щодо їх достовірності.

Позивач подав додаткові пояснення, в яких зазначив, що у ПП «Колорит» відсутні швачки першого розряду, а тому, позивач не порушив права таких працівників. Також вказав, що трудовий договір укладено в письмовій формі, але за відсутності підписання єдиного письмового документу. Наявність підписів сторін на договорі, за загальним правилом, презюмує їх згоду на дотримання та виконання його положень. У випадку незгоди ОСОБА_1 з умовами трудового договору, така мала, передбачене статтею 233 КЗпП України, право звернутися до суду за захистом порушених прав з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права. Добровільно підписуючи та виконуючи умови трудового договору (згідно наказу роботодавця та його локальних актів) дана громадянка погодилася з усіма його умовами. Також, повторно звернув увагу, що під час проведення перевірки на вимогу уповноважених посадових осіб відповідача, позивач надавав всі документи, які вимагалося надати.

Суд з`ясував зміст позовних вимог та заперечень на позов, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, оцінив їх в сукупності та встановив такі фактичні обставини справи та відповідні правовідносини:

ПП «Колорит» зареєстроване як юридична особа; основний вид економічної діяльності: 14.13 Виробництво іншого верхнього одягу.

До Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшли звернення працівниці позивача ОСОБА_1 від 01.08.2023 та 27.10.2023, в яких заявниця повідомила про порушення законодавства про працю вчинені роботодавцем. Зокрема, вказує на порушення її трудових та загальногромадянських прав, невиплату заробітної плати в повному обсязі, примусового звільнення, організацію керівництвом приватного підприємства «Колорит» цькування заявниці, приниження її людської гідності, створення атмосфери нетерпимості стосовно неї.

Листом від 14.12.2023 №ЦА-6093/1/2.3.1-23а Державна служба України з питань праці повідомила відповідача про надання погодження на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) ПП «Колорит».

На підставі наказу Західного міжрегіонального управління Держпраці від 28.12.2023 № 320/ЗХ-ЗК та направлення від 28.12.2023 № ЗХ/1/15004-23, інспекторів праці уповноважено на проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі перевірки на предмет додержання законодавства про працю з питань укладення трудового договору, зміни істотних умов праці, особливостей обміну документами, організації кадрового діловодства та архівного зберігання кадрових документів у роботодавця, робочого часу, часу відпочинку, відпусток, ведення достовірного обліку виконуваної працівником роботи та обліку витрат на оплату праці, оплати праці, виплати грошової компетенції, припинення трудових відносин у ПП «Колорит» у період 28.12.2023 по 29.12.2023.

Посадові особи ЗМУ Держпраці у період з 12:45 год. 28.12.2023 по 15:30 год. 29.12.2023 провели позапланову перевірку підприємства.

За результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) уповноважені особи відповідача склали акт від 29.12.2023 № ЗХ/ЛВ/39855/088, яким зафіксовано порушення вимог пункту 3 частини 1 статті 29 КЗпП України, частини 1 статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», а саме:

« 1) У ПП «Колорит» запроваджена відрядна оплата праці. Однак, в ході проведення перевірки посадовими особами ПП «Колорит» не надано документів, які б свідчили про належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу) та доведення їх до відома працівників, зокрема ОСОБА_1 , зокрема, не обумовлено порядку оплати праці при нарахуванні працівнику заробітної плати без дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 29 КЗпП України, відповідно до якого до початку роботи роботодавець зобов`язаний в узгоджений із працівником спосіб поінформувати працівника про права та обов`язки, умови праці;

2) При вивченні питання оплати праці встановлено порушення вимог ч. 1 ст. 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», так як заробітна плата ОСОБА_1 у ПП «Колорит» не виплачувалася на умовах, визначених трудовим договором, а нижче встановленого державою мінімального розміру при виконанні роботи в режимі повної зайнятості. Основні трудові права працівників регламентовані ст. 2 КЗпП України. Так, право громадян України на працю, - тобто на одержання роботи з оплатою праці не нижче встановленого державою мінімального розміру, - включаючи право на вільний вибір професії, роду занять і роботи, забезпечується державою. Зокрема:

- у березні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 23 робочих днів (183 години) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 5884 грн. (в т.ч. тариф 5524,05 грн., інд. зар. 359,75 грн., затр. зп. 0,20 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у березні 2022 року становив 6500 грн.;

- у квітні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 21 робочого дня (168 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 5316, 87 грн. (в т.ч. тариф 4957,12 грн., інд. зар. 359,75 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у квітні 2022 року становив 6500 грн.;

- у травні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 10 робочих днів (80 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату за відпрацьований час, зокрема: тариф 744,79 грн., інд. зар. 261,63 грн. та заробітна плата за час відпустки. Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у травні 2022 року становив 6500 грн. при нормі робочого часу 176 годин, 22 робочих дні;

- у липні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 21 робочого дня (168 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 5275, 89 грн. (в т.ч. тариф 4155,72 грн., інд. зар. 704,60 грн., доплата 415,57 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у липні 2022 року становив 6500 грн.;

- у серпні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 19 робочих днів (152 години) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату за відпрацьований час в розмірі, зокрема: тариф 4350, 51 грн., інд. зар. 776, 93 грн. та заробітна плата за час відпустки. Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у серпні 2022 року становив 6500 грн. при нормі робочого часу 176 годин, 22 робочих дні;

- у жовтні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 21 робочого дня (168 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 6532, 76 грн. (в т.ч. тариф 6221, 68 грн., доплата 311,18 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у жовтні 2022 року становив 6700 грн.;

- у листопаді 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 22 робочих днів (176 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 5333, 94 грн. (в т.ч. тариф 5079,94 грн., доплата 254 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у листопаді 2022 року становив 6700 грн.;

- у грудні 2022 року при відпрацюванні ОСОБА_1 22 робочих днів (176 годин) у ПП «Колорит» нараховано заробітну плату в сумі 5225, 81 грн. (в т.ч. тариф 4354,84 грн., доплата 870,97 грн.). Законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати у грудні 2022 року становив 6700 грн.»

У зв`язку із встановленням порушення вимог законодавства про працю ЗМУ Держпраці склало припис № ЗХ/ЛВ/39855/088/П від 29.12.2023 про усунення виявлених порушень законодавства.

При прийнятті рішення суд керується такими нормами права:

частиною 1 статті 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі Положення № 96).

Пунктом 1 Положення № 96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Підпунктами 6, 9 пункту 4 Положення № 96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює:

- державний контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю;

- державний контроль за додержанням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.

Пунктом 7 Положення № 96 встановлено, що Державна служба України з питань праці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначені у статті 4 Закону № 877. Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина 3 статті 4 Закону № 877).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи-підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону № 877).

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання) (частина 11 статті 4 Закону № 877).

При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина 15 статті 4 Закону № 877).

Частиною 1 статті 6 Закону № 877 визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац 1 частини 5 статті 7 Закону № 877).

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: - дату складення акта; - тип заходу (плановий або позаплановий); - форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); - предмет державного нагляду (контролю); - найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; - найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону № 877).

Частиною 1 статті 12 Закону № 877-V встановлено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

24.03.2022 набрав чинності Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022р. № 2136-IX, статтею 1 якого передбачено, що цей Закон визначає особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України Про правовий режим воєнного стану.

Відповідно до статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-ІХ (далі - Закон № 2136-ІХ) у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у порядку, встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються:

- за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності";

- за зверненням Київської міської військової адміністрації або обласної військової адміністрації;

- у зв`язку з невиконанням суб`єктом господарювання приписів про усунення порушень вимог законодавства, виданих після 1 травня 2022 року.

У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 Кодексу законів про працю України, не застосовуються.

При прийнятті рішення суд керується такими мотивами:

1) щодо ненадання документів, які б свідчили про належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу) та доведення їх до відома працівників, зокрема ОСОБА_1 , суд враховує таке:

пунктом 3 частини 1 статті 29 КЗпП закріплено обов`язок роботодавця до початку роботи в узгоджений із працівником спосіб поінформувати працівника про права та обов`язки, умови праці. У постанові від 01 червня 2023 року у справі № 723/4239/21 Верховний Суд розтлумачив, що під істотними умовами праці розуміють (частина третя статті 32 КЗпП України), зокрема, системи та розміри оплати праці, тобто розмір тарифної ставки або окладу (посадового окладу), доплати, премії, надбавки, заохочувальні й компенсаційні виплати, оплата роботи в нічний і надурочний час, у святкові, неробочі та вихідні дні.

Відповідно до частини 1 статті 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт.

Відповідно до частини 11 статті 21-1 КЗпП України за відрядної системи оплати праці заробітна плата виплачується працівникові за фактично виконану роботу за встановленими у трудовому договорі з нефіксованим робочим часом відрядними розцінками. Статтею 90 КЗпП України передбачено, що при відрядній оплаті праці розцінки визначаються виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу). Відрядна розцінка визначається шляхом ділення погодинної (денної) тарифної ставки, яка відповідає розряду роботи, що виконується, на погодинну (денну) норму виробітку. Відрядна розцінка може бути визначена також шляхом множення погодинної (денної) тарифної ставки, яка відповідає розряду роботи, що виконується, на встановлену норму часу в годинах або днях.

Отже, оплата праці працівників може здійснюватися за відрядною системою оплати праці, проте для її належного впровадження на підприємстві, установі, організації повинні бути встановлені розряди робіт, тарифні ставки (оклади) і норми виробітку (норми часу).

За обставинами цієї справи під час проведення перевірки уповноважені особи відповідача витребували у ПП «Колорит» документи, які б свідчили про належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів робіт, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу) та доведення їх до відома працівників, зокрема ОСОБА_1 . На цю вимогу керівництво ПП «Колорит» надало Положення про оплату праці та відрахування із заробітної плати для всіх категорій працюючих на приватному підприємстві «Колорит» від 28.02.2020; за наслідками його вивчення суд дійшов висновку, що таке містить лише загальні правила оплати праці на ПП «Колорит». Водночас розцінки, які визначаються виходячи з установлених розрядів робіт, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу), Положенням про оплату праці на ПП «Колорит» не встановлені.

Отже, у зв`язку із відсутністю у Положенні про оплату праці на ПП «Колорит» всіх обов`язкових відомостей про оплату праці при відрядній системі оплати праці, таке не є документом, який свідчив би про належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу) та доведення їх до відома працівників, зокрема ОСОБА_1 . Інших документів, які б могли підтвердити належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку (норм часу) на ПП «Колорит», уповноваженим посадовим особам Міжрегіонального управління під час проведення перевірки надано не було.

Долученні позивачем до позовної заяви документи, які підтверджують належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку не свідчать про дотримання норм законодавства про працю до прийняття оскарженого припису, оскільки такі надані лише під час звернення позивача до суду. Доказів того, що позивач направляв відповідачу документи про належне визначення, оформлення та запровадження розцінок, виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок (окладів) і норм виробітку на виконання вимог припису у встановлений в ньому строк (до 09.02.2024 року) сторони суду не надали.

2) щодо виплати заробітної плати в розмірі, що не відповідає умовам трудового договору та нижче встановленого державою мінімального розміру, суд враховує таке:

приписами статті 95 КЗпП України визначено, що мінімальна заробітна плата це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці. Мінімальна заробітна плата встановлюється одночасно в місячному та погодинному розмірах. Розмір мінімальної заробітної плати встановлюється і переглядається відповідно до статей 9 і 10 Закону України «Про оплату праці» та не може бути нижчим від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств, установ, організацій усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці. Якщо нарахована заробітна плата працівника, який виконав місячну норму праці, є меншою за законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, роботодавець проводить доплату до рівня мінімальної заробітної плати, яка виплачується щомісячно одночасно з виплатою заробітної плати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01.01.2022 мінімальна заробітна плата складає: - місячний розмір - з 1 січня - 6500 гривень, з 1 жовтня - 6700 гривень; - погодинний розмір - з 1 січня - 39,26 гривні, з 1 жовтня - 40,46 гривні.

Позивач стверджує, що оплата праці на підприємстві здійснюється за прямою відрядною системою оплати праці, при якій праця оплачується за відрядними розцінками безпосередньо за кількість та якість вироблених операцій в нормо/годинах. Варто зазначити, що відповідно до частини 6 статті 3-1 Закону України «Про оплату праці» мінімальна заробітна плата у погодинному розмірі застосовується на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності та у фізичних осіб, які використовують найману працю, у разі застосування погодинної оплати праці.

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором.

Працівниця ОСОБА_1 є швачкою IV розряду. Відповідно до долучених до матеріалів справи годинних тарифних ставок відрядних працівників ПП «Колорит» годинна ставка такого працівника в швейному цеху 54,24 грн., проте, до прикладу, розмір заробітної плати за 168 відпрацьованих годин у жовтні 2022 року склав лише 6532,76 (6221,68 грн. тарифу та 311,08 грн. доплати). Тобто, тариф за годину склав лише 37,03 грн. (6221,68 грн. тарифу / 168 год.), що менше мінімального погодинного тарифу, встановленого Законом України «Про державний бюджет за 2022 рік» (40,46 грн.), а також від нібито встановленого тарифу на підприємстві для швачки IV розряду (54,24 грн.).

Таким чином, працівникам ПП «Колорит» ( ОСОБА_1 ) при виконанні роботи в режимі повної зайнятості виплачувалася заробітна плата у розмірі, що є нижчим встановленого державою мінімального розміру, а також у нижчому розмірі, ніж передбачено годинними тарифними ставками відрядних працівників на ПП «Колорит», що свідчить про порушення директором ПП «Колорит» частини 1 статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Суд, враховуючи покликання позивача на те, що на момент проведення перевірки на підприємстві не було працівників І розряду, заробітна плата яких за годину встановлена на рівні мінімальної ставки, констатує, що розроблена ПП «Колорит» тарифна сітка передбачає мінімальний тариф за годину 40 грн., що є нижчим за гарантований законодавством мінімум. Отже, підприємство дійсно допустило контстатовані посадовими особами Держпраці порушення законодавства в сфері оплати праці, а відповідач, вживаючи адекватні заходи реагування на виявлене правопорушення, діяв в межах наданих законом повноважень та прийняв обгрунтоване рішення.

Підсумовуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог ПП «Колорит», тому у їх задоволенні слід відмовити.

Враховуючи висновки суду по суті спору, понесені позивачем судові витрати не відшкодовуються та покладаються на нього. Відповідач не надав суду доказів понесення ним судових витрат, що підлягають розподілу.

Керуючись ст.ст. 19-20,90,139,229,241-246,250,251,255,295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Понесені позивачем судові витрати покласти на нього.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення до суду апеляційної інстанції. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяМоскаль Ростислав Миколайович