Справа № 420/28378/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/28378/24

Перша інстанція: суддя Марин П.П.,

повний текст судового рішення

складено 30.12.2024, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Шляхтицького О.І., Лук`янчук О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 у справі №420/28378/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:

10.09.2024 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не внесення відомості про виключення з військового обліку ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг";

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести відомості про виключення з військового обліку ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг" згідно Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів", відповідно до запису у військовому квитку;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 надати відповідний витяг з Реєстру, що підтверджує внесення відповідних відомостей.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що його визнано непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку. У зв`язку з чим, до військового квитка ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 внесено відомості про виключення з військового обліку. Однак, до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів " ІНФОРМАЦІЯ_3 " ІНФОРМАЦІЯ_2 безпідставно відповідних відомостей не вносить.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 у справі № 420/28378/24 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 09.08.2024 щодо внесення відомостей про виключення з військового обліку ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 розглянути заяву ОСОБА_1 від 09.08.2024 щодо внесення відомостей про виключення з військового обліку ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів згідно Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" та надати йому відповідь по суті.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Приймаючи таке рішення суд першої інстанції вказав, що відомості про непридатність ОСОБА_1 до військової служби з виключенням з військового обліку повинні бути відображені в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Як зазначено окружним адміністративним судом, після надходження відповідного звернення ОСОБА_1 у відповідача виник обов`язок або внести вказані дані до цього Реєстру, або надати вмотивовану відмову у внесенні відповідних відомостей. Водночас, жодних доказів внесення чи невнесення відповідних відомостей про непридатність позивача до військової служби в Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів матеріали справи не містять. Також, судом першої інстанції враховано, що в матеріалах справи немає відповіді відповідача на заяву ОСОБА_1 про внесення таких відомостей, а також те, що позивач не звертався до відповідача із заявою щодо видачі йому витягу з такого реєстру.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, з посиланням на неповне з`ясування окружним адміністративним судом обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржувану частину судового акту із прийняттям у відповідній частині нового судового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 стверджує про наявність у ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язку із внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг" відомостей про непридатність ОСОБА_1 до військової служби з виключенням з військового обліку.

В силу приписів пунктів 1, 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, з урахуванням такого.

Зокрема, апеляційним судом з`ясовано, що згідно із довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_4 від 19.01.2023 №65/719 ОСОБА_1 , на підставі ст.20-А графи ІІІ Розкладу хвороб, визнано непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку.

У зв`язку з чим, у п.19 військового квитка ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 19.01.2023 вчинено запис про виключення з військового обліку за ст.20А, гр.ІІІ наказу МОУ № 402 від 14.08.2008, як такого, що непридатний до військової служби.

Колегією суддів установлено, що позивачем на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 скеровано заяву від 09.08.2024 щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про визнання ОСОБА_1 непридатним до військової служби з виключенням за ст.20 А графи 11 Розкладу хвороб, станів та фізичних вад, що визначають ступінь придатності до військової служби, служби у військовому резерві.

До такого звернення додано копії військового квитка та довідки ВКЛ від 19.01.2023 №65/719.

У подальшому, адвокатом позивача на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 скеровано запит від 23.08.2024 про повідомлення причин не внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомостей стосовно визнання непридатності до військової служби з виключенням з військового обліку ОСОБА_1 .

Не отримавши від ІНФОРМАЦІЯ_1 жодної відповіді позивач звернувся до суду з даним позовом.

Здійснюючи апеляційний перегляд справи, у межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедури збирання, зберігання, обробки та використання відомостей Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів встановлено Порядком ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 № 94 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із пунктами 2-4, 6 розділу І Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 № 94, реєстр - автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

Основними завданнями Реєстру є:

- ведення військового обліку громадян України;

- забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом в мирний час та в особливий період;

- інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку.

Основними засадами ведення Реєстру є:

- обов`язковість внесення до Реєстру передбачених Законом України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів;

- повнота та актуалізація відомостей Реєстру;

- захищеність Реєстру та внесення до нього відомостей - держава гарантує захист бази даних Реєстру від несанкціонованого доступу, зловживання доступом, незаконного використання відомостей Реєстру, порушення цілісності бази даних Реєстру та його апаратного та програмного забезпечення відповідно до вимог законодавства у сфері захисту інформації.

Дані Реєстру використовуються для реалізації завдань військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також для інформаційного забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку.

Пунктами 1, 2, 16, 18 розділу ІІ Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 № 94, передбачено, що суб`єктами Реєстру є володілець Реєстру, розпорядник Реєстру, органи адміністрування Реєстру та органи ведення Реєстру.

Володільцем Реєстру є Міністерство оборони України.

Органами ведення Реєстру, у тому числі, є ТЦК та СП.

Призначена відповідальна особа за ведення Реєстру відповідно до покладених на неї обов`язків здійснює:

- внесення відомостей до електронних форм облікових карток призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідно до нормативно-правових актів з питань ведення військового обліку, взяття (зняття) на військовий облік з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів з існуючими обліковими даними;

- внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, ТЦК та СП, військових частин, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними та резервістами;

- верифікацію персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних або резервістів, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію;

- перегляд та друк облікових документів, звітів та статистичних відомостей Реєстру відповідного ТЦК та СП, Центрального управління СБУ та відповідного регіонального органу СБУ, відповідного підрозділу СЗРУ;

- знищення повторного запису з Реєстру.

Пунктом 9 розділу ІІІ Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 № 94, передбачено, що виправлення недостовірних відомостей Реєстру, а також включення (не включення) до Реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, здійснюється за результатами розгляду їхньої мотивованої заяви із зазначенням підстав, передбачених законодавством, яка подається до органів ведення Реєстру.

З урахуванням вищенаведених приписів, позивач двічі звертався до ІНФОРМАЦІЯ_1 про внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей стосовно визнання його непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку.

Натомість, жодних доказів на підтвердження внесення ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів матеріали справи не містять, як і не містять надання відповідачем відповідей на звернення ОСОБА_1 .

Суд апеляційної інстанції зазначає, що до розгляду ІНФОРМАЦІЯ_2 ініційованого ОСОБА_2 питання стосовно внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідних відомостей, суд позбавлений можливості захистити порушене право позивача у визначений ним спосіб, з огляду на його передчасність.

Тільки після надання суб`єктом владних повноважень відповіді по суті заданих ОСОБА_1 питань, суд може надати оцінку відповідності позиції відповідача вимогам закону.

Отже, беручи до уваги наведене, колегія суддів уважає правильним висновок окружного адміністративного суду стосовно того, що в даному випадку належним та достатнім способом захисту порушеного права ОСОБА_1 є саме зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 розглянути заяву та надати відповідь по суті викладених у ній питань.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, що виключає у подальшому можливість прийняття суб`єктом владних повноважень протиправних рішень, вчинення дії чи бездіяльності для оскарження яких позивачу необхідно буде повторно звертатись за захистом до суду.

Згідно із сталою судовою практикою сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Оскільки в досліджуваних правовідносинах убачається прояв протиправної бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 стосовно розгляду звернень ОСОБА_1 колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції про необхідність виходу за межі заявлених позовних вимог.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У зв`язку з тим, що в спірних правовідносинах ІНФОРМАЦІЯ_2 проявляє по відношенню до ОСОБА_1 протиправну бездіяльність щодо розгляду звернень, апеляційний адміністративний суд також погоджується із обраним окружним адміністративним судом способом захисту порушеного права позивача.

При цьому, колегія суддів відхиляє твердження скаржника про те, що під час вирішення даного спору судом першої інстанції безпідставно враховано правові висновки Верховного Суду, які викладено в постанові від 12.06.2020 у справі №810/5009/18, та стосуються можливості надання судом оцінки медичному діагнозу особи, адже означене жодним чином не впливає на результат розгляду даної справи.

З`ясувавши, що ОСОБА_1 не придатний до військової служби з виключенням з військового обліку через наявність у нього певного захворювання, окружний адміністративний суд лише зазначив про ненадання оцінки такому діагнозу.

Установлені під час розгляду даної справи фактичні обставини та зроблені судом апеляційної інстанції висновки у повному обсязі спростовують наведені позивачем в апеляційній скарзі доводи.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині є законним та обґрунтованим, а викладені сторонами в апеляційних скаргах доводи не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні рішення в оскаржуваній частині судом першої інстанції було дотримано усіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.

З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 у справі №420/28378/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді О.І. Шляхтицький О.В. Лук`янчук