Справа № 520/22003/24
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2025 р. № 520/22003/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшкової, розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

В С Т А Н О В И В :

Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТСІТІ», а саме зупинити виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, до усунення порушень:

- виконання робіт підвищеної небезпеки - проведення газонебезпечних робіт та робіт у вибухопожежонебезпечних та/або пожежонебезпечних зонах;

- виконання робіт підвищеної небезпеки - зберігання балонів із стисненим, зрідженим, вибухонебезпечним газом;

- виконання робіт підвищеної небезпеки - монтаж, демонтаж, налагодження, ремонт, технічне обслуговування, реконструкція машин, механізмів, устаткований підвищеної небезпеки;

- зупинити експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, що працює під тиском.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ТОВ "Артсіті" не було допущено уповноважених осіб Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до проводення позапланової перевірки, що відображено в акті про неможливість проведення заходу державного контролю №ПНС/ХК/339/116/НП від 25.01.2024 та зафіксовано відеозйомкою. За наслідком такого недопуску позивачем було анульовано товариству дозвіл на виконання робіт підвищенної безпеки. Враховуючи наведені обставини, суб`єкт владних повноважень просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТСІТІ», шляхом зупининення виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, а позивачеві - відповідь на відзив.

Вказану ухвалу суду надіслано судом відповідачу з використанням системи Електронний суд та доставлено в його електронний кабінет, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

У встановлений судом строк відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому вкзазав, що контролюючий орган не мав правових підстав для виходу на позапланову перевірку, оскільки підстава для її проведення, яка вказана у направленні на перевірку: настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, - не відповідає дійсності. Також вказав, що керівникові товариства не було пред`явлено наказ на перевірку.

Позивач скористався своїм процесуальним правом та надав до суду відповідь на відзив, в якій додатково аргументував доводи, викладені в позовній заяві.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2024 зупинено провадження у справі №520/22003/24 за позовом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, до набрання законної сили рішення Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/27456/24 за позовом ТОВ "Артсіті" до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування наказу.

Ухвалою суду поновлено провадження у справі.

Суд, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Артсіті» листом від 19.12.2023 №157 повідомило орган держпраці, що 18.12.2023 на підприємстві стався нещасний випадок. Відповідно до вимог пунктів 10, 14, 15 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України ві 17 квітня 2019 № 337, з метою з`ясування обставин та причин випадку смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків наказом Міжрегіонального управління від 21.12.2023 № 634/ПНС утворено комісію зі спеціального розслідування випадку смерті працівника під час виконання ним трудових обов`язків.

На підставі абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону 877-V, а саме: смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, керуючись наказом Міністерства економіки України № 5782 від 16.06.2023 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», Міжрегіональне управління наказом від 05.01.2024 № 5/ПНС-ЗК призначило проведення заходів державного нагляду (контролю) ТОВ «Артсіті» у формі позапланової перевірки.

Відповідно до наказу Міжрегіонального управління про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 05.01.2024 № 5/ПНС-ЗК та направлення на проведення перевірки від 10.01.2024 №ПНС/1/509-24, посадовими особами управління інспекційної діяльності у Харківській області 23.01.2024 розпочато перевірку додержання вимог законодавства з охорони праці, гігієни праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю за фактичною адресою здійснення господарської діяльності: Україна, 61058, Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 59.

Як вбачається з адміністративного позову, 24.01.2024 приблизно 11 год. 00 хв. посадовими особами управління інспекційної діяльності у Харківській області Шапкою І.В., Дерійом Д.В., Варнавським В.В., Федоровим Д.В., Рудаченко Т.О., Яременко І.М., після телефонної розмови з представником роботодавця Мудриком Генадієм Євгеновичем прибули за адресою місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 59, де здійснюється господарська діяльність ТОВ «Артсіті». В приміщенні ТОВ «Артсіті» представнику роботодавця Мудрику Г.Є. вручено направлення (зареєстровано 24.01.2024 за №5 ) на проведення позапланової перевірки, на що отримано відмову та запропоновано отримати лист з поясненнями про відмову на проведення позапланової перевірки, та перенести візит посадових осіб управління інспекційної діяльності у Харківській області на 25.01.2024 о 11 год. 00 хв., у зв`язку з відсутністю керівництва, що не заперечується відповідачем.

Також, як вказано у позовній заяві, 25.01.2024 приблизно 11 год. 00 хв. посадовими особами управління інспекційної діяльності у Харківській області вдруге здійснено вихід за адресою місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 59, за резульатами якого суб`єктом господарювання ТОВ «Артсіті» в особі представника роботодавця Мудрика Г.Є. та представника юридичного відділу, створено перешкоду та недопуск до проведення позапланової перевірки ТОВ «Артсіті».

Після недопуску до перевірки суб`єктом владних поноважень було викликано працівників Національної поліції Шевченківського району м. Харків, які відібрали пояснення з приводу даної ситуації (номер повідомлення до органу Національної поліції ЖЄО 2226 від 25.01.2024).

Як вбачається з відеодоказів, наданих позивачем разом з позовною заявою, в присутності представників поліції суб`єкт господарювання ТОВ «Артсіті» в особі представника роботодавця Мудрика Г.Є. та представника юридичного відділу, відмовився допускати посадових осіб управління інспекційної діяльності у Харківській області до перевірки.

За наслідком недопуску посадових осіб до проведення позавпланової перевірки, позивачем складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю №ПНС/ХК/339/116/НП від 25.01.2024.

Крім того, за наслідками здійснення позапланового заходу ТОВ «Артсіті», першому заступнику начальника Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Валерію Резчику, начальником відділу надання адміністративних послуг Північно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Кольчиком І., направлена службова записка від 17.06.2024 № СП-ПНС/12- 4039-24 про анулювання дозволу, в якій зазначено, що ТОВ «Артсіті» створено перешкоду щодо здійснення посадовими особами управління інспекційної діяльності у Харківській області заходу державного контролю, у зв`язку з чим та у відповідності до п. 1 ст. 8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю ) у сфері господарської діяльності", а також ст. 21 Закону України "Про охорону праці", запропоновано розглянути питання щодо анулювання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки № ДЗ-3831/ПНС/1-23 строком дії до 06.09.2028, що виданий Північно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці ТОВ «АРТСІТІ» (код згідно з ) за місцем державної реєстрації: 61058, Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 59.

Наказом начальника Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №395/ПНС від 19.06.2024 анульовано дозвіл №ДЗ[1]3831/ ПНС/1-23 від 06.09.2023 виданий ТОВ «АРТСІТІ» (надісланий ТОВ «Артсіті» рекомендованим листом 20.06.2024 за вих. № ДЗ-83/ПНС/1-24-А засобами зв`язку Укрпошта).

Судом, з КП ДСС встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.11.2024 по справі №520/27456/24, зокрема, визнано протиправним і скасовано наказ Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 05.01.2024 №5/ПНС-3К, визнано протиправним і скасовано наказ Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 19.06.2024 №395/ПНС.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2025 по справі №520/27456/24 апеляційну скаргу Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці - задоволено. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.11.2024 по справі № 520/27456/24 - скасовано. Прийнято постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування правового акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень залишено без задоволення.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Згідно з п.1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року N96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики України.

Держпраці України входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі також - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до п.7 даного Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон №877-V).

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - це державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до вимог статті 38 Закону України "Про охорону праці" державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з підпунктом 16 пункту 4 Положення про Управління Держпраці відповідно до покладених на нього завдань, серед іншого здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань:

- забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту;

- монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки;

- безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення;

- виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів;

- організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.

Законом України від 05.04.2007 № 877-V встановлено, що заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ч.4 ст.4 Закону №877-V визначено, що виключно законами встановлюються органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Частиною 5 ст.4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України від 14.10.1992 № 2694-ХІІ "Про охорону праці" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 2694-ХІІ) державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням.

Згідно частини першої статті 13 Закону № 2694-ХІІ встановлено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Відповідно до частини третьої статті 21 Закону № 2694-ХІІ роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Згідно із частиною четвертою статті 21 Закону № 2694-ХІІ Порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку №1107 передбачено, що цей Порядок визначає процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Відповідно до частини 4 статті 5 Закону №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до положень ст.7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що за наслідком повідомлення про нещасний випадок №157 від 19.12.2023, скерований ТОВ "Артсіті" до позивача, суб`єктом владних повноважень видано наказ №5/ПНС-ЗК від 05.01.2024 про проведення заходів державного нагляду (контролю) з підстави: настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання. Також, позивачем було сформовано направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) 10.01.2024 №ПНС/1/509-24, яке, відповідно до відмітки на копії, було отримано товариством 24.01.2024, що не заперечується відповідачем.

Так, підсумовуючи наведені норми, абзаци 1-3 статті 7 Закону №877 - V унормовують, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За такого правового регулювання суд зазначає, що посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівникові суб`єкта господарювання або його уповноваженій особі виключно направлення на перевірку та службове посвідчення, що і було виконано у цій справі посадовими особами Держпраці.

А тому, суд відхиляє посилання відповідача, що останній мав право на недопуск посадових осіб позивача до проведення позапланової перевірки з підстав непред`явлення наказу на перевірку.

Так, Верховний Суд з приводу подібних правовідносин висловив правову позицію, виклавши її в постанові від 21.02.2018 у справі №816/169/17. Зокрема, суд касаційної інстанції зазначив, що норми, які визначають право суб`єкта господарювання на недопуск до перевірки, містяться у статті 10 та у статті 7 Закону №877 - V і повинні застосовуватися узгоджено. Оскільки у статті 7 прямо зазначено непред`явлення яких саме документів може бути підставою для недопуску до перевірки (посвідчення (направлення) та службове посвідчення), то і у статті 10 під «копіями документів, передбаченими цим Законом», слід розуміти ті ж самі, документи, які передбачені у статті 7, тобто посвідчення (направлення) та службове посвідчення.

Стосовно посилань відповідача у відзиві стосовно незгоди з підставою для проведення позапланової перевірки: настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, оскільки вказаний нещасний випадок не пов`язаний із діяльністю ТОВ "Артсіті", суд зазначає наступне.

Верховний Суд 11 вересня 2023 року у справі №420/14943/21 (адміністративне провадження №К/990/8225/23) сформулював правовий висновок про те, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять легітимну основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих заявником документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення суб`єкта владних повноважень; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, що не ґрунтуються на нормах права.

Рішення, яке приймається суб`єктом владних повноважень у межах дискреційних повноважень є правомірним лише за умови, що воно відповідає усім критеріям, що визначені частиною другою статті 2 КАС України (висновки ВС у справі №380/13558/21).

Виходячи із змісту основних засад та принципів Закону №877-V, а також меж його дії, визначених статтею 2 цього Закону, метою позапланової перевірки є, насамперед, виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства. Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до сфери його відання критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від здійснення суб`єктом господарювання своєї діяльності. Враховуючи те, що основним принципом такої перевірки є саме пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами у сфері господарської діяльності, повноваження органу Держпраці під час проведення такого заходу є обмеженими лише в частині з`ясування питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Наслідками такої перевірки є складання припису, що має правові наслідки лише для суб`єкта господарювання.

Суд також зазначає, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 серпня 2023 року у справі № 620/18817/21.

Згідно з пунктом 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету України від 17.04.2019 № 337 (далі - Порядок № 337), нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Враховуючи зазначене, настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку (у тому числі внаслідок військових (бойових) дій, від загального захворювання, самогубства тощо) є однією з підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Крім того, Верховний Суд у зазначеній справі «дійшов висновку, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку № 337, жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організовувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону № 877-V та не обмежує в часі проведення такого заходу».

Наведений у пункті 49 Порядку № 337 перелік документів, що відносяться до матеріалів спеціального розслідування, не є вичерпним і законодавець жодним чином не забороняє одночасно або попередньо провести позапланову перевірку установи з приводу нещасного випадку, що стався, та надалі долучити ці документи до матеріалів такого розслідування. Питання хронології подій, що передують складанню акта про нещасний випадок та акта про результати проведення позапланового заходу, вирішуються виходячи із процедури, що встановлена саме для такого виду заходу. Це означає, що позапланова перевірка проводиться автономно, а на її висновки не впливають тривалість проведення та дата затвердження результатів спеціального розслідування».

Крім того, питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону № 877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.

Отже, враховуючи позицію Верховного Суду та вимоги законодавства, позапланова перевірка є формою державного нагляду (контролю), спрямованою на виявлення і запобігання порушенням вимог законодавства та попередження у майбутньому подій, що передували нещасному випадку.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення виконання робіт підвищеної небезпеки - експлуатації обладнання та устаткування може здійснюватися виключно на підставі рішення адміністративного суду за позовом органів Держпраці саме у разі, коли виявлені порушення законодавства про охорону праці та промислової безпеки спричиняють загрозу життю та здоров`ю робітників. Тобто між виявленими порушеннями загрозою життю та здоров`ю працюючих повинен існувати прямий причинний зв`язок. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

З огляду на це, підлягає оцінці питання, чи є захід реагування співмірним до мети його застосування і що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами. При цьому, метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров`ю людей, а їх настання є вірогідною подією.

Таким чином, оскільки відповідач не допустив посадових осіб позивача до проведення позапланового заходу, чим унеможливив встановити факт відсутності порушень, які можуть створювати загрозу життю та здоров`ю людей, та враховуючи, що ТОВ "АРТСІТІ" було анульовано дозвіл на виконання робіт підвищенної безпеки, суд дійшов до висновку про необхідність застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ТОВ «АРТСІТІ».

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 14, 243-246, 258, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (вул. Матвійчука Юліана, буд. 119, м. Полтава, 36014, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" (вул. Клочківська, буд. 59, м. Харків, 61058, ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, задовольнити.

застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТСІТІ», а саме зупинити виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, до усунення порушень:

- виконання робіт підвищеної небезпеки - проведення газонебезпечних робіт та робіт у вибухопожежонебезпечних та/або пожежонебезпечних зонах;

- виконання робіт підвищеної небезпеки - зберігання балонів із стисненим, зрідженим, вибухонебезпечним газом;

- виконання робіт підвищеної небезпеки - монтаж, демонтаж, налагодження, ремонт, технічне обслуговування, реконструкція машин, механізмів, устаткований підвищеної небезпеки;

- зупинити експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, що працює під тиском.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ольга ГОРШКОВА