Справа № 160/6291/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 березня 2025 року Справа 160/6291/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши заяву представника відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження чи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в адміністративній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекспром» до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Алекспром» з позовом до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748245/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3005 від 05.09.2023 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3005 від 05.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації;

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748243/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3006 від 07.09.2023 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3006 від 07.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації;

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748244/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3117 від 11.09.2023 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3117 від 11.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації;

- встановити судовий контроль в порядку ст.382 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом зобов`язання Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2025 р. відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

14.03.2025 р. через систему «Електронний суд» представником відповідача подано клопотання про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження чи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у даній справі.

В обґрунтування означеної заяви зазначено, що представник відповідача зацікавлене в тому, щоб судове засідання відбулось за участю представника відповідача. При цьому зазначає, що у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відповідач може бути фактично позбавлений права на касаційний розгляд справи. Також зазначено, що судова справа містить у собі велику кількість наданих позивачем доказів у вигляді первинної документації, яка потребує ретельного та детального дослідження у судовому засіданні, адже на підставі саме первинної документації прийняті оскаржувані рішення контролюючого органу.

Суд, вивчивши доводи відповідача, викладені в заяві, проаналізувавши норми КАС України, прийшов до таких висновків.

Предметом спору у вказаній справі є визнання протиправними та скасування рішень комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748245/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3005 від 05.09.2023 року; зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3005 від 05.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації; визнання протиправними та скасування рішення комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748243/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3006 від 07.09.2023 року; зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3006 від 07.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації; визнання протиправними та скасування рішень комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11748244/32679601 від 10.09.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної №3117 від 11.09.2023 року; зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Алекспром» №3117 від 11.09.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання до реєстрації; встановлення судового контролю в порядку ст.382 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом зобов`язання Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами як загального позовного провадження, так і спрощеного позовного провадження з викликом сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Покликання відповідача на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Разом з цим, суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити "значення справи для сторін" і "значний суспільний інтерес" має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи за правилами загального позовного провадження) повинні мати своєрідне "конкретизоване" пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у заявленому представником відповідача-2 клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Представник відповідача-2 не навів переконливих доказів в обґрунтування необхідності здійснення розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження або в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Щодо зазначених у заяві доводів представника відповідача-2 суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, рішенням Ради суддів України № 23 від 05 серпня 2022 р. затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає заяву представника відповідача-2, як щодо переходу зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження, так і щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін необґрунтованою та такою, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача - Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження чи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в адміністративній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекспром» до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька