Справа № 380/343/25
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2025-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2025 рокусправа № 380/343/25

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Чаплик І.Д., розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ» до Житомирської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в

Товариство з обмеженою відповідальністю «СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ» (місцезнаходження: 79007, м. Львів, вул. Джерельна, 38; ) звернулось до суду із позовом до Житомирської митниці (місцезнаходження: 10003, м. Житомир, вул. Перемоги, 25; ), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів № UA101000/2024/000421/1 від 05.11.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101020/2024/007691 від 05.11.2024;

визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів № UA101020/2024/000177/1 від 21.11.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101020/2024/007746 від 21.11.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час здійснення господарської діяльності ТзОВ СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ уклало з Товариством з обмеженою відповідальністю SHANGHAI ZHINE INDUSTRIAL CO LTD, Китайська Народна Республіка, зовнішньоекономічний контракт №29/06/2020-SG, за яким Продавець зобов`язується продати Товар Покупцеві на умовах Контракту, а Покупець зобов`язується прийняти Товар і сплатити Продавцю узгоджену ціну. Предметом поставки є полівінілбутиральна плівка автомобільної якості, зокрема перероблена (ПВБ-плівка) та силіконові вакуумні мішки. Кількість, ціна, вартість та інші характеристики товару вказуються в інвойсах на кожну партію товару. На виконання вимог вказаного контракту згідно рахунків-фактур (інвойсів) №CI20241008-ZH006-1 від 08.10.2024, № CI20240621-ZH006 від 21.06.2024 позивач придбав у продавця товари, які було ввезено на митну територію України. З метою митного оформлення вказаного товару позивач подав до відповідача електронні митні декларації №24UA86U8 та №24UA45U3. Разом з митними деклараціями в якості підстави для застосування основного методу визначення митної вартості товару було надано документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її. Проте, відповідач протиправно, на переконання позивача, здійснив коригування митної вартості ввезеного товару, що призвело до необхідності сплати різниці між сумами митних платежів та нанесено значних збитків позивачу. Вважаючи такі рішення про коригування митної вартості протиправними, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою суду від 14.01.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами справи.

Відповідач 30.01.2025 подав відзив на позовну заяву, у якому просив у задоволенні позову відмовити повністю. Відзив обґрунтований тим, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Що стосується наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, то, на виконання вимог Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476, митницею проводиться порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення "Інспектор", а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. У відзиві також містилися обґрунтування відповідача щодо правомірності оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

Разом з відзивом відповідач заявив клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням сторін.

Ухвалою від 13.03.2025 у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням сторін відмовлено.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (), основний вид господарської діяльності згідно з КВЕД: 23.12 Формування й оброблення листового скла.

Під час здійснення господарської діяльності ТзОВ СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ (Покупець) укладено з Товариством з обмеженою відповідальністю SHANGHAI ZHINE INDUSTRIAL CO LTD, Китайська Народна Республіка, зовнішньоекономічний контракт №29/06/2020-SG, за яким Продавець зобов`язується продати Товар Покупцеві на умовах Контракту, а Покупець зобов`язується прийняти Товар і сплатити Продавцю узгоджену ціну. Предметом поставки є полівінілбутиральна плівка автомобільної якості, зокрема перероблена (ПВБ-плівка) та силіконові вакуумні мішки.

На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №29/06/2020-SG від 29.06.2020 позивач придбав у продавця товар згідно рахунку-фактури (Інвойсу) № CI20240621-ZH006 від 21.06.2024. З метою митного оформлення вказаного товару 05.11.2024 позивач подав до Житомирської митниці електронну митну декларацію №24UA86U8, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема, тов. №1 Плівка ПВБ (з полівінілбутиралю), непориста, неармована, нешарувата, без підкладки та не поєднана подібним способом з іншими матеріалами. Всього: 27240 м.кв. - 139 рулонів.

Одночасно, Декларантом до митного контролю, разом з митною декларацією №24UA86U8 в якості підстави для застосування основного методу було надано наступні документи, які містять відомості щодо ціни товару, зазначені у графі 44 митної декларації: рахунок-фактуру (інвойс) № СІ20240621-ZН006 (РІ20240621- ZН006) від 21.06.2024; коносамент №UTRUST24080752 від 20.08.2024; автотранспортну накладну №48687 від 31.10.2024; супровідний документ Т1 №24ROCT1900V45917L9 від 31.10.2024; банківський платіжний документ №1207JBKLO8 від 07.08.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 та додатки до нього №7 від 15.12.2022, №9 від 30.11.2023 та №14 від 01.11.2023; копію митної декларації країни відправлення №003199430.

За наслідками опрацювання наданих документів Житомирська митниця надіслала повідомлення декларанту про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до ст. 53 МКУ, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок на перевезення, договір на перевезення); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та кількісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

У відповідь представник декларанта повідомив про те, що всі наявні документи подано до митного оформлення.

Житомирською митницею 05.11.2024 прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA101000/2024/000421/1, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України відомості про визначення митної вартості, що надаються декларантом, повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною п`ятою ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. На виконання вимог Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор», а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України подібних/схожих товарів, в тому числі тих, що ввозилися імпортером. Документи, подані для митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар. Відповідно до п. 1.1 Контракту № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 продавець зобов`язується поставити, а покупець оплатити плівку, загальна кількість, ціна, загальна вартість, умови поставки вказуються у інвойсах або специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту та погоджуються сторонами окремо на кожну партію товару. Пунктом 1.2 Контракту 29/06/2020-SG від 29.06.2020 передбачено, що інвойси або специфікації до контракту на кожну партію товару повинні бути виконані в письмовій формі та підписані уповноваженими на те особами. Вищевказані умови зовнішньоекономічного контракту свідчать про те, що документ (інвойс або специфікація), в якому визначені найменування, перелік, кількість, ціна і загальна вартість товару повинен бути погоджений обома сторонами. До митної декларації долучено інвойс № PI20240621- ZH006 від 21.06.2024, який не містить підпису уповноваженої особи покупця або інших відміток, які б свідчили про те, що даний документ є узгоджений сторонами. Відповідно до п. 4.1 контракту № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 покупець здійснює 100% післяоплату від загальної суми проформи - інвойсу на рахунок постачальника протягом 60 календарних днів після отримання коносаменту. Проформа-інвойс до митної декларації не долучена. Для підтвердження фактично сплаченої ціни за товар до митної декларації долучена платіжна інструкція від 07.08.2024 №1207JBKLO8 на суму 36501,60 доларів США. Даний документ свідчить про оплату проформи-інвойсу, який не долучений до митного оформлення. Враховуючи виявлені розбіжності та неузгодженості у документах, поданих до митного оформлення, митний орган не може використати дані, про первинну ціну закупівлі оцінюваного товару, викладені у комерційному інвойсі № PI20240621-ZH006 від 21.06.2024. Таким чином, вищевказані обставини та розбіжності можуть свідчити про те, що наданий платіжний документ не стосується оплати за оцінюваний товар та не може підтвердити ціну, що була фактично сплачена за нього. Враховуючи наведене вище, керуючись ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України не подані такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається;2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);3) виписку з бухгалтерської документації;4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;5) копію митної декларації країни відправлення;6) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; Згідно із ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту було запропоновано інформацію щодо вартості схожого товару. Методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД № 23UA11U8 від 15.12.2023 - Плівка ПВБ (з полівінілбутиралю), непориста, неармована, нешарувата, без підкладки та не поєднана подібним способом з іншими матеріалами:- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 180 мм., кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 180 мм., кількість - 1200 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 3400 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 200 мм., кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1050 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 180 мм., кількість - 420 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1050 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 630 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1100 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 3960 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1150 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 460 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1150 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 230 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1200 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 1200 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 500 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 600 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 240 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 600 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 240 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 650 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 260 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 700 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 150 мм., кількість - 280 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 700 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 150 мм., кількість - 280 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 950 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 160 мм., кількість - 950 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 950 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 180 мм., кількість - 3610 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1100 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 1760 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1200 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 480 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 250 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 500 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1400 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 560 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1400 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 560 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1800 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 1080 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 2250 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 1350 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 800 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 320 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 900 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 360 м.кв.;Всього 26880 м.кв. - 126 рулонів. Використовується при виготовленні триплексного скла транспортних засобів, для підвищення ударної міцності та утримання уламків скла при розбитті. Поставляється у рулонах, намотаних на пластмасові шпулі. 3,66 доларів США за кілограм з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Джерело інформації: Митний кодекс України від 13.03.2012 № 4495-VI, інформація щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, які містяться в ціновій базі ЄАІС ДМСУ.»

Житомирською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2024/007691. Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товару від 05.11.2024 №UA101000/2024/000421/1. На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №24UA46U7, та 05.11.2024 вона була оформлена Житомирською митницею у митному відношенні.

На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №29/06/2020-SG від 29.06.2020 позивач придбав у продавця товар згідно рахунку-фактури (Інвойсу) № СІ20241008-ZН006-1 від 08.10.2024. З метою митного оформлення вказаного товару 21.11.2024 позивач подав до Житомирської митниці електронну митну декларацію №24UA45U3, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, зокрема, тов. №1 Плівка ПВБ (з полівінілбутиралю), непориста, неармована, нешарувата, без підкладки та не поєднана подібним способом з іншими матеріалами: - 1000 мм., довжиною - 100 м., безбарвна - плівка PVB товщиною 1,52 мм., шириною без полоси, кількість - 200 м.кв.; - 2 рулони.

Одночасно, Декларантом до митного контролю, разом з митною декларацією №24UA45U3 в якості підстави для застосування основного методу було надано наступні документи, які містять відомості щодо ціни товару, зазначені у графі 44 митної декларації: пакувальний лист № РІ20241008-ZH006-1 від 08.10.2024; рахунок-проформу №СІ20241008-ZН006 від 08.10.2024; рахунок-фактуру (інвойс) №СІ20241008-ZН006-1 від 08.10.2024; автотранспортну накладну №CR059345 від 18.11.2024; сертифікат про походження товару №С50064 від 24.10.2024; банківський платіжний документ №1207JBKLO8 від 07.08.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 та додатки до нього №7 від 15.12.2022, №9 від 30.11.2023 та №14 від 01.11.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Житомирська митниця надіслала повідомлення декларанту про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до ст. 53 МКУ, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок на перевезення, договір на перевезення); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та кількісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

У відповідь представник декларанта повідомив про те, що всі наявні документи подано до митного оформлення.

Житомирською митницею 21.11.2024 прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000177/1, в графі 33 якого було вказано: «Відповідно до ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України відомості про визначення митної вартості, що надаються декларантом, повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною п`ятою ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. На виконання вимог Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор», а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України подібних/схожих товарів, в тому числі тих, що ввозилися імпортером. Документи, подані для митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар. Відповідно до п. 1.1 Контракту № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 продавець зобов`язується поставити, а покупець оплатити плівку, загальна кількість, ціна, загальна вартість, умови поставки вказуються у інвойсах або специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту та погоджуються сторонами окремо на кожну партію товару. Пунктом 1.2 Контракту 29/06/2020-SG від 29.06.2020 передбачено, що інвойси або специфікації до контракту на кожну партію товару повинні бути виконані в письмовій формі та підписані уповноваженими на то особами. Вищевказані умови зовнішньоекономічного контракту свідчать про те, що документ (інвойс або специфікація), в якому визначені найменування, перелік, кількість, ціна і загальна вартість товару повинен бути погоджений обома сторонами. До митної декларації долучено інвойс № CI20241008-ZH006-1 від 08.10.2024, який не містить підпису уповноваженої особи покупця або інших відміток, які б свідчили про те, що даний документ є узгоджений сторонами. Враховуючи наведене вище, керуючись ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України не подані такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) копію митної декларації країни відправлення; 6) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; Згідно із ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту запропоновано інформацію щодо вартості схожих товарів. Методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД № 23UA11U8 від 15.12.2023 - Плівка ПВБ (з полівінілбутиралю), непориста, неармована, нешарувата, без підкладки та не поєднана подібним способом з іншими матеріалами:- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 180 мм., кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 180 мм., кількість - 1200 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 3400 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 200 мм., кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1050 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 180 мм., кількість - 420 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1050 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 630 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1100 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 3960 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1150 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 460 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1150 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 230 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1200 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 1200 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 200 мм., кількість - 500 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 600 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 240 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 600 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 240 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 650 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 130 мм., кількість - 260 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 700 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою синього кольору шириною - 150 мм., кількість - 280 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 700 мм., довжиною - 200 м., безбарвна з полосою синього кольору шириною - 150 мм., кількість - 280 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 950 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 160 мм., кількість - 950 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 950 мм., довжиною - 200 м., зелена з полосою сірого кольору шириною - 180 мм., кількість - 3610 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1000 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 600 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1100 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 1760 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1200 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 480 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 250 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1250 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 500 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1400 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 560 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1400 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 560 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 1800 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 1080 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 2250 мм.,довжиною - 200 м., безбарвна без полоси, кількість - 1350 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 800 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 320 м.кв.;- плівка PVB товщиною 0,7 мм., шириною - 900 мм.,довжиною - 200 м., зелена без полоси, кількість - 360 м.кв.;Всього 26880 м.кв. - 126 рулонів.Використовується при виготовленні триплексного скла транспортних засобів, для підвищення ударної міцності та утримання уламків скла при розбитті. Поставляється у рулонах, намотаних на пластмасові шпулі. 3,66 доларів США за кілограм з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Джерело інформації: Митний кодекс України від 13.03.2012 № 4495-VI, інформація щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, які містяться в ціновій базі ЄАІС ДМСУ.»

Житомирською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2024/007746. Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товару від 21.11.2024 №UA101020/2024/000177/1. На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер № 24UA00U7, та 21.11.2024 вона була оформлена Житомирською митницею у митному відношенні.

Не погоджуючись з рішеннями про коригування митної вартості позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Митний кодекс України (далі МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною 1 ст. 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (ч. 1 ст. 248 МК України).

Згідно з ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом подання за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (ч. 5 ст. 58 Митного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні.

Слід зауважити, що митним законодавством передбачена ціла система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Пріоритетним до застосування є саме основний метод, що обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду у постанові по справі №826/17509/16 від 09.02.2021.

Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи, закріплені приписами п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 58 МК України, основний метод визначення митної вартості товарів застосовується у випадку дотримання наступних умов: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Основний метод, не застосовується в конкретних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (відповідно до ч. 2 МК України). Кожен із вище означених випадків може бути як самостійною підставою для незастосування основного методу, так й розглядатися в їх сукупності.

Згідно з ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу.

За правилами ч. 3 ст. 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Тобто, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч.ч. 5 і 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч. 2 ст. 53 МК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За змістом ст. 53 МК України законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказане узгоджується з положеннями ч. 3 ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Суд враховує, що ч. 3 ст. 53 МК України надає можливість митниці виставляти декларанту письмову вимогу про необхідність подачі додаткових документів у 10-ти денний строк лише у трьох випадках: у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; якщо наявні ознаки підробки цих документів; якщо ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказані обставини є виключними підставами для витребування додаткових документів. Водночас тлумачення таких підстав контролюючим органом без належного обґрунтування є протиправним.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 травня 2020 у справі № 826/10527/17, від 09 червня 2020 року у справі № 1.380.2019.002044.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Щодо зазначених відповідачем в оскаржуваних рішеннях порушень, суд зазначає таке.

Відповідачем зазначено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України подібних/схожих товарів, в тому числі тих, що ввозилися імпортером.

При дослідженні вказаної підстави суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 12.03.2019 по справі №826/2313/16, від 13.06.2019 по справі №820/6315/15, за змістом яких, вимоги ч.3, 4 ст.53 та ч.2 ст.58 МКУ зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При цьому, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за ціною договору.

Отже, відповідачем не доведено факту заниження митної вартості як підстави для її коригування.

В оскаржуваних рішеннях відповідачем зазначено, що до митних декларацій долучено рахунки-фактури (інвойси), які не містять підпису уповноваженої особи покупця або інших відміток, які б свідчили про те, що дані документи є узгоджені сторонами.

Суд зазначає, що затвердженої форми інвойсів та вимог щодо їх заповнення законодавством України не передбачено. Разом з тим, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості орган доходів і зборів має впевнитись, що комерційний інвойс можна ідентифікувати з поставкою оцінюваного товару та він містить відомості, які підтверджують відомості щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті.

У даному разі, позивачем надано рахунок-фактуру (інвойс), що містив всю необхідну інформацію для підтвердження числових даних, заявленої митної вартості.

За викладених обставин відсутність підпису уповноваженої особи покупця в інвойсі не впливає на ціну товару, яка фактично сплачена, що підтверджується платіжною інструкцією.

Відповідачем зазначено, що відповідно до п. 4.1 контракту № 29/06/2020-SG від 29.06.2020 покупець здійснює 100% післяоплату від загальної суми проформи - інвойсу на рахунок постачальника протягом 60 календарних днів після отримання коносаменту. Проформа-інвойс до митної декларації не долучена. Для підтвердження фактично сплаченої ціни за товар до митної декларації долучена платіжна інструкція від 07.08.2024 №1207JBKLO8 на суму 36501,60 доларів США. Даний документ свідчить про оплату проформи-інвойсу, який не долучений до митного оформлення. Враховуючи виявлені розбіжності та неузгодженості у документах, поданих до митного оформлення, митний орган не може використати дані, про первинну ціну закупівлі оцінюваного товару, викладені у комерційному інвойсі № PI20240621-ZH006 від 21.06.2024. Таким чином, вищевказані обставини та розбіжності можуть свідчити про те, що наданий платіжний документ не стосується оплати за оцінюваний товар та не може підтвердити ціну, що була фактично сплачена за нього.

Судом з`ясовано, що відповідно до Доповнення № 9 від 30.11.2023 до Контракту № 29/06/2020-SG від 29.06.2020, в п.п. 4.1 внесено зміни наступним текстом «Покупець проводить оплату за товар відповідно до умов, зазначених у комерційному інвойсі». У Комерційному інвойсі № CI20240621- ZH006 від 21.06.2024 у графі умовами оплати зазначено: 100% оплата через 30 днів після отримання вантажу на складі. Суд додатково звертає увагу, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Аналогічна позиція наведена у постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №803/3649/15.

Таким чином, відповідач мав можливість встановити дійсну вартість товару, який переміщався через митний кордон України, а подані декларантом до митного оформлення документи відповідали вимогам частини 2 статті 53 МК України.

При розгляді цієї справи суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2021 у справі № 200/6508/20-а, згідно з якою основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, шо декларант правильно визначив митну вартість.

Встановлення митним органом різниці в ціні свідчить про наявність підстав для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції, за якою до митного оформлення пред`явлено товари. Виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю тотожних товарів згідно з інформаційними ресурсами мережі Інтернет, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників інформаційних ресурсів.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач не вказав ні конкретних обставини, які викликали відповідні сумніви (а сумніви не були обґрунтованими, в розумінні хоча б одної із трьох підстав, визначених законодавством), ні причин неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, ні документів, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.11.2021 у справі № 815/3976/16, в якій зазначено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність в органу доходів і зборів обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Водночас витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа № 21-591а15) та в подальшому відображена в інших постановах з цього питання вже Верховним Судом в складі Касаційного адміністративного суду, зокрема у справах №821/1617/17 від 14.08.2018, №815/6827/17 від 29.01.2019, №804/2256/16 від 12.11.2021, №1.380.2019.002016 від 04.11.2021 № 480/3558/19 від 17.11. 2021.

Суд встановив, що відповідач витребував у позивача документи, визначені частиною 3 статті 53 МК України, проте не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації. Натомість відповідач прийняв оскаржувані рішення у зв`язку із неподанням декларантом всіх витребуваних у нього документів.

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно завищено митну вартість задекларованого позивачем товару, оскільки надані позивачем документи на підтвердження заявленої ним митної вартості задекларованого товару за ціною контракту, є належними, стосуються укладеного контракту, дають можливість ідентифікувати задекларований товар, визначити його характеристики та властивості, і на підставі цих документів, які не містять неточностей та розбіжностей, можливо визначити митну вартість задекларованого товару за ціною контракту.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA101000/2024/000421/1 від 05.11.2024 та № UA101020/2024/000177/1 від 21.11.2024 є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.

Суд наголошує, що принцип прийняття рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України є орієнтиром при реалізації повноважень владного суб`єкта, який вимагає від останнього діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, з дотриманням встановленої законом процедури. Критерій прийняття рішення, вчинення (невчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Згідно із ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 262, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,-

в и р і ш и в :

адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ» (місцезнаходження: 79007, м. Львів, вул. Джерельна, 38; ) до Житомирської митниці (місцезнаходження: 10003, м. Житомир, вул. Перемоги, 25; ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів № UA101000/2024/000421/1 від 05.11.2024.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101020/2024/007691.

Визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів № UA101020/2024/000177/1 від 21.11.2024.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2024/007746.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕЙФ ГЛАСС ФАКТОРІ» (місцезнаходження: 79007, м. Львів, вул. Джерельна, 38; ) за рахунок бюджетних асигнувань з Житомирської митниці (місцезнаходження: 1003, м. Житомир, вул. Перемоги, 25; ) судовий збір на суму 5939 (п`ять тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн 66 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п.15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяЧаплик Ірина Дмитрівна