Справа № 320/1849/25
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1849/25
УХВАЛА

12 березня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Безименної Н.В., суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю., перевіривши апеляційну скаргу Громадської організації «ГОЛОС ОБОЛОНІ» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом Громадської організації «ГОЛОС ОБОЛОНІ» до Київської міської ради, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року позовну заяву повернуто.

Позивач, не погоджуючись з вказаним рішенням 11 лютого 2025 року подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу про повернення позовної заяви.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 лютого 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху, через її невідповідність ст.295 КАС України, а саме: апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вказана ухвала доставлена до електронного кабінету скаржника 13 лютого 2025 року о 01:00 год., що підтверджується довідкою від 13 лютого 2025 року про доставку електронного листа, отже, в силу ч.6 ст.251 КАС України, ухвала суду вважається врученою скаржнику 13 лютого 2025 року.

На виконання вимог ухвали суду від апелянта надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій, посилаючись на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 21 січня 2025 року у даній справі, просить його поновити та відкрити апеляційне провадження.

Як в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, так і самій апеляційній скарзі апелянт зазначає, що до Електронного кабінету ГО «ГОЛОС ОБОЛОНІ» оскаржувана ухвала не надходила. Також апелянт звертає увагу на неприпустимість обмеження доступу до правосуддя та необхідність виправлення фундаментальних недоліків та помилок правосуддя.

З приводу викладених скаржником причин пропуску строку на апеляційне оскарження колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною 1 ст.121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів звертає увагу, що ч.1 ст. 295 КАС України визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Загальний порядок вручення судом судових рішень учасникам справи врегульований нормами статті 251 КАС України. Так, частина п`ята вказаної статті передбачає, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Абзац сьомий частини шостої статті 251 КАС України встановлює, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з частиною першою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку (частина шоста статті 18 КАС України).

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 18 КАС України).

Тобто у розумінні статті 251 КАС України врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення. При цьому за змістом КАС України суд не має обов`язку надсилати паперову копію судового рішення особі, яка зареєстрована в ЄСІТС, що, однак, не позбавляє таку особу права на отримання паперової копії судового рішення за окремою заявою.

Такі підходи висловлені у постановах Верховного Суду від 07.07.2022 у справі №120/4298/21-а, від 27.05.2023 у справі №240/7840/22, від 03.07.2023 у справі № 480/805/21, від 22.11.2023 у справі №520/8180/2, від 25.04.2024 у справі №640/16820/21.

Судом встановлено, що Громадська організація «ГОЛОС ОБОЛОНІ» зареєстрована в підсистемі «Електронний суд» з 16 липня 2024 року та має «Електронний кабінет».

Як вже зазначено, оскаржувана ухвала про повернення позовної заяви доставлена до електронного кабінету позивача 22 січня 2025 року о 02:02 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 23 січня 2025 року, однак, із апеляційною скаргою скаржник звернувся 11 лютого 2025 року, тобто з пропуском 15-денного строку з дня вручення копії оскаржуваного рішення, передбаченого ст. 295 КАС України, який завершувався 06 лютого 2025 року.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси.

Посилання апелянта на те, що до електронного кабінету скаржника оскаржуване рішення не надходило, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки у вказаній справі апелянт був зареєстрований в підсистемі «Електронний суд» та мав власний «Електронний кабінет», а також наявне підтвердження про доставку електронного листа скаржнику. При цьому, будь-яких доказів щодо підтвердження протилежного скаржником суду апеляційної інстанції не надано.

На переконання колегії суддів, додані до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження скрішоти з електронної пошти на підтвердження відсутності повідомлення про надходження процесуального документу не можуть належним чином засвідчувати факт його ненадходження, оскільки повідомлення, яке автоматично надсилається користувачу Електронного кабінету, носить суто інформативний характер та від зазначеної у ньому дати не ведеться відліку жодних процесуальних строків.

Інших обґрунтувань поважності пропуску строку на апеляційне оскарження позивачем не наведено.

Суд зауважує, що згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Колегія суддів звертає увагу, що законом визначені процесуальні строки на апеляційне оскарження судового рішення, після спливу яких вважається, що такий строк пропущений. Відлік такого строку законодавець пов`язує з днем проголошення судового рішення або складення його повного тексту. Водночас, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 у справі № 280/5079/19 вказав, що частина 2 статті 295 КАС України чітко встановлює момент початку відліку строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, повний текст якого був складений поза межами судового засідання, а саме - день складення повного судового рішення. Момент фактичного отримання сторонами повного тексту рішення суду першої інстанції є обставиною, що наділяє таких осіб правом на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду у разі звернення до апеляційного суду поза межами тридцяти днів з дня складання його повного тексту. При цьому, умовою реалізації передбаченого частиною 2 статті 295 КАС права на поновлення строку на звернення до суду апеляційної інстанції є звернення особи, яка подала апеляційну скаргу, з відповідною заявою про поновлення пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.08.2024 у справі № 580/1221/22.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Так, відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В свою чергу, законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

Таким чином, враховуючи вказані обставини, колегія суддів вважає, що вказані причини пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою наведені апелянтом не можуть бути визнані судом, як поважні, а тому у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід відмовити.

При цьому, інших причин (підстав) для поновлення апелянту строку на апеляційне оскарження рішення суду позивачем не наведено, як і не надано жодних доказів наявності поважних підстав для поновлення такого строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Строк для усунення недоліків апеляційної скарги, сплинув 25 лютого 2025 року.

У встановлений судом строк та в період до 12 березня 2025 року вимоги ухвали суду виконано не було, недоліки апеляційної скарги не усунуто, об`єктивних та поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження апелянтом не зазначено, а судом не встановлено, у зв`язку з чим наявні підстави, визначені п.4 ч.1 ст.299 КАС України для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі відмови у відкритті апеляційного провадження у справі сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись ст.ст.169, 299 КАС України, колегія суддів

УХВАЛИЛА

У задоволенні клопотань Громадської організації «ГОЛОС ОБОЛОНІ» про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Громадської організації «ГОЛОС ОБОЛОНІ» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом Громадської організації «ГОЛОС ОБОЛОНІ» до Київської міської ради, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма