Справа № 400/50/25
Суддя: Гордієнко Т. О.
Дата ухвалення: 2025-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2025 р. № 400/50/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Гордієнко Т. О. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачаІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 ,

провизнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач- ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання дії службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо:

-вручення ОСОБА_1 повістки про виклик його з метою "завершення ВЛК" в умо¬вах, коли відповідно до п. 63 постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 ро¬ку № 560 строк дії відстрочки останньому від призову на військову службу під час мобіліза-ції, на особливий період не завершився;

-вручення ОСОБА_1 повістки від 12.09.2024 року, відповідно до якої останній по-винен з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_1 20.12.2024 року з метою "уточнення в/о даних", в умовах, коли останній отримав довідку про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації від 20.11.2024 року на строк до 07.02.2025 року;

-попередження ОСОБА_1 про накладання на нього штрафу та подання його у роз¬шук у випадку, коли він не з`явиться до ІНФОРМАЦІЯ_1 та не надасть висновків щодо придатності до військової служби у період, коли строк дії відстрочки від призову на військо¬ву службу під час мобілізації, на особливий період для нього не завершився,

протиправними

- зобов`язання утриматися від вчинення таких дій.

Позивач обґрунтовує позов тим, що позивач протиправно, всупереч постанови КМУ №560 вручив позивачу повістку, хоча строк наданої йому відстрочки не закінчився.

Відповідач надав суду відзив, в якому позов не визнає, оскільки діяв відповідно до вимог чинного законодавства.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що відповідач не застосував ст.13,16 ЦК України, тому суд відповідно до ст.129 Конституції України може відхилити доводи відповідача.

Відповідно до ст.262 КАС України справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідив докази, суд дійшов висновку:

ОСОБА_1 27.05.2024 звернувся до голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про оформлення у порядку, визначеному постановою Кабінету' Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560, відстрочки від призову на військову службу під час мобіліза¬ції у зв`язку з тим, що він на підставі п. 3 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну під¬готовку та мобілізацію" підлягає призову на військову службу під час мобілізації.

05.06.2024 року відповідач витребував ксерокопії паспортів позивача та його дружини - ОСОБА_2 , у зв`язку з чим позивач надіслав останньому ксерокопії вказаних документів з відповідною заявою;

12.06.2024 року відповідач звернувся з проханням зазначити в заяві від 27.05.2024 року дату народження позивача, останній повторно з від¬повідною заявою від 12.06.2024 року надіслав заяву від 27.05.2024 року про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, вказавши дату народження.

30.08.2024 позивач надіслав на розгляд комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 заяву про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації .

Позивач у позові зазначив, що станом на 22.10.2024 не отримав повідомлень комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 про прийняті рішення відносно заяв позивача від 27.05.2024 і від 30.08.2024.

18.10.2024 позивач отримав від ІНФОРМАЦІЯ_3 ¬ва повістку від 13.10.2024 року з`явитися 24.10.2024 року з метою "уточ¬нення даних".

24.10.2024 позивач з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_1 та отримав довідку від 11 вересня 2024 року про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, на особли-вий період на підставі п. З ч. 1 ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобі¬лізацію" на строк до 09.11.2024 року.

Також службові особи відповідача вручили повістки від 19.10.2024 року та 12.09.2024, відповідно до яких останній повинен з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно:

-01.11.2024 року з метою "завершення ВЛК".

-20.12.2024 року з метою "уточнення в/о даних".

20.11.2024 позивач отримав від відповідача довідку про відстрочку від мобілізації строком до 07.02.2024.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався. Воєнний стан в Україні триває й наразі.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок військову службу» № 2232-ХІІІ Захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.

Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади в яких комплектуються військовослужбовцями.

Від виконання військового обов`язку громадяни України звільняються на підставах, визначених цим Законом.

Статтею 23 Закону №3543-ХІІ передбачена відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації.

Відповідно до положень статті 23 Закону №3543-XII не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані:

3) жінки та чоловіки, на утриманні яких перебувають троє і більше дітей віком до 18 років, крім тих, які мають заборгованість із сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму платежів за три місяці;

Згідно з ч.5 ст.22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543 призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, забезпечують місцеві органи виконавчої влади та здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки або командири військових частин.

Відповідно до ч.10 статті 1 Закону № 2232-XII визначено, що громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані:

прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів.

В силу пункту 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 року № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до додатку 2 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів №1487 від 30.12.2022 призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні:

1) перебувати на військовому обліку:

2) прибувати за викликом районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках, розпорядженнях) районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, відповідних підрозділів розвідувальних органів для взяття на військовий облік та визначення призначення на особливий період, оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду.

Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період визначається Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України прийняв постанову №560 від 16.05.2024, яка набрала чинності 18.05.2024 «Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період». Цей Порядок визначає: зокрема

-процедуру надання військовозобов`язаним та резервістам відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та її оформлення;

У цьому Порядку у розділі «Надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та її оформлення» чітко передбачено алгоритм дій районного ТЦК:

56. Відстрочка від призову на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період надається військовозобов`язаним з підстав, визначених статтею 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

57. Для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах) утворюються комісії у такому складі:

голова комісії - керівник районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (відокремленого відділу);

члени комісії - представники апарату, структурних підрозділів (освіти та науки, охорони здоров`я, соціального захисту населення, служби у справах дітей, центру надання адміністративних послуг) районної, міської держадміністрації (військової адміністрації).

58. За наявності підстав для одержання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язані (крім заброньованих та посадових (службових) осіб, зазначених у підпунктах 16-23 пункту 1 додатка 5) особисто подають на ім`я голови комісії районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу заяву за формою, визначеною у додатку 4, до якої додаються документи, що підтверджують право на відстрочку, або копії таких документів, засвідчені в установленому порядку, зазначені у переліку згідно з додатком 5. Заява військовозобов`язаного підлягає обов`язковій реєстрації.

Абзац перший пункту 58 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 675 від 07.06.2024\

59. Відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації може оформлятися за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі даних, отриманих з інших державних реєстрів або баз даних, які підтверджують, що військовозобов`язаний має право на відстрочку з підстав, визначених статтею 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

60. Комісія вивчає отримані заяву та підтвердні документи, оцінює законність підстав для надання відстрочки, за потреби готує запити до відповідних органів державної влади для отримання інформації, що підтверджує право заявника на відстрочку, або використовує інформацію з публічних електронних реєстрів.

Комісія зобов`язана розглянути отримані на розгляд заяву та документи, що підтверджують право на відстрочку, протягом семи днів з дати надходження, але не пізніше ніж протягом наступного дня від дати отримання інформації на запити до органів державної влади.

63. Військовозобов`язані, які звернулися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки з заявою про надання відстрочки, до прийняття рішення відповідною комісією не направляються для проходження медичного огляду для визначення придатності до військової служби.

У разі ухвалення комісією рішення про відмову у наданні відстрочки військовозобов`язаний, який підлягає призову на військову службу під час мобілізації, направляється на медичний огляд для визначення придатності до військової служби.

Військовозобов`язані, у яких строк дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не завершився, на медичний огляд не направляються, крім випадків, коли військовозобов`язані приймаються на військову службу за контрактом.

Матеріали справи свідчать, що 24.10.2024 позивач отримав довідку від 11 вересня 2024 року про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, на особли-вий період на строк до 09.11.2024 року та дві повістки від 19.10.2024 з`явитись на 01.11.2024 для завершення ВЛК та від 12.09.2024, з`явитись на 20.12.2024 року з метою "уточнення в/о даних".

Дії відповідача щодо складання повістки від 19.10.2024 на проходження ВЛК до завершення строку відстрочки до 09.11.2024 є такими, що суперечать п.63 постанови КМУ №560 від 16.05.2024, оскільки нормами цієї постанови чітко зазначено, що військовозобов`язані, у яких строк дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не завершився, на медичний огляд не направляються.

Але порушення відповідачем п.63 постанови КМУ №560 при складанні повістки від 12.09.2024 про проходження ВЛК до закінчення відстрочки не може бути єдиною підставою для задоволення позову. Порушення вимог закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Сама лише констатація факту протиправних дій не може ефективно захистити позивача, оскільки у такому разі можливість використання висновків суду може бути невиправдано ускладнене діями або подальшою бездіяльністю органів влади держави-відповідача, їх врахування цілковито залежить від відповідача. Це не сумісно з критеріями ефективності судового захисту.

Отже, визнаючи дії протиправними, суд повинен в силу закону застосувати і спонукаючий засіб впливу, зобов`язуючи відповідача виправити порушення у спосіб вчинення певної дії.

У постанові від 05.09.2018 у справі № 826/9727/16 Верховний Суд аналізував застосування пункту 4 частини другої статті 245 КАС України і дійшов висновку, що суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, за сукупності наступних умов:

1) судом встановлено порушення прав, свобод чи інтересів позивача;

2) на час вирішення спору прийняття рішення належить до повноважень відповідача;

3) виконано усі умови, визначені законом для прийняття такого рішення, зокрема подано усі належні документи, сплачено необхідні платежі і між сторонами немає спору щодо форми, змісту, повноти та достовірності наданих документів;

4) прийняття рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Суд зазначає, що позивач не зазначив, які його права порушені і яким чином вони відновляться шляхом визнання дій відповідача протиправними, тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Щодо дій відповідача про складання повістки від 12.09.2024 про виклик позивача до ТЦК 20.12.2024 суд зазначає наступне, що 11.09.2024 позивачу надана відстрочка від призову до 09.11.2024, 12.09.2024 відповідач у повістці викликає позивача для уточнення даних на 20.12.2024.

Суд зазначає, що коли були складена повістка від 12.09.2024 довідки про відстрочку позивачу від призову від 20.11.2024 до 07.02.2025 ще не існувало, в часових межах вона ще не була складена, тому повістка від 12.09.2024 про уточнення даних на 20.12.2024 з урахуванням того, що відстрочка за довідкою від 11.09.2024 була визначена позивачу до 09.11.2024 є правомірною та позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Позовні вимоги в частині визнання дій службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо попередження ОСОБА_1 про накладання на нього штрафу та подання його у роз¬шук у випадку, коли він не з`явиться до ІНФОРМАЦІЯ_1 та не надасть висновків щодо придатності до військової служби у період, коли строк дії відстрочки від призову на військо¬ву службу під час мобілізації, на особливий період для нього не завершився протиправними та позовні вимоги в частині зобов`язати утриматися від вчинення таких дій також задоволенню не підлягають з огляду на таке:

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 5 КАС України.

При цьому обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Отже, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

При цьому, позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Водночас, задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об`єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

За змістом пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України зазначається, що у позовній заяві повинно бути обґрунтовано порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод або інтересів позивача.

Отже, адміністративне судочинство спрямоване на справедливе вирішення судом спорів з метою захисту саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Обов`язковою умовою визнання протиправними рішень суб`єкта владних повноважень є доведеність позивачем порушених його прав та інтересів цим рішенням суб`єкта владних повноважень.

Крім того, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права у зв`язку із прийняттям рішення суб`єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав.

Позивач доказів порушення його прав відповідачем суду не надав.

Також судовий захист не може здійснюватися на майбутнє, тому неможливо відповідачу заборонити виконувати свої повноваження.

Отже, позов задоволенню не підлягає.

Судовий збір відповідно до ст.139 КАС України покладається на позивача.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Т. О. Гордієнко