Справа № 520/30847/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2025-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

13 березня 2025 р. справа № 520/30847/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 30.10.2024 №1076 про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 30.10.2024 №1076 про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 08.11.2024 № 531 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби з 08.11.2024 року;

- поновити ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області з 08.11.2024 року.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 по справі №520/11249/24 наказом відповідача від 25.09.2024 №446/о/с позивача поновлено на посаді та листом повідомлено про необхідність прибути за місцем дислокації ППОП ГУНП в Харківській області. Наказом від 30.10.2024 №1076 застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни у вигляді відсутності позивача на службі без поважних причин у певний період часу, починаючи з 26.09.2024. Позивач зазначає, що фізично не міг прибути до відповідача на службу, позаяк з 24.09.2024 перебуває на військовій службі за контрактом у в/ч НОМЕР_2 у АДРЕСА_2 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що наказом ГУНП в Харківській області від 08.11.2024 № 531 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Підставою для прийняття зазначеного рішення послугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником ГУНП в Харківській області 29.10.2024 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому підписаний наказ ГУНП в Харківській області від 30.10.2024 № 1076, яким до старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Відповідач зазначив, щодо позициї позивача з приводу того, що він на службу не прибув, бо з 24.09.2024 проходить військову службу за контрактом у в/ч НОМЕР_2 у АДРЕСА_2 , що жодних підтверджуючих документів щодо проходження військової служби позивач або його представник ані на адресу ГУНП в Харківській області, ані дисциплінарній комісії не надав, отже на момент проведення службового розслідування факт проходження військової служби ОСОБА_1 не був підтверджений відповідними документами.

Представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що позивач був відсутній на службі в ППОП, у зв`язку з перебування на військовій службі, відтак, виконуючи бойові завдання, перебуваючи у складній напруженій військовій обстановці, фізично не міг відповідача на дзвінки. Представник зазначив, що відповідачем не вимагалось жодного офіційного звернення з зазначеного до ГУНП, а відповідна уповноважена особа лише попросила скинути через менеджер докази проходження військової служби.

Суддя перебував у щорічній основній відпустці з 16.01.2025 по 26.01.2025 та з 20.02.2025 по 24.02.2025 та перебував на навчанні 05.02.2025 та з 10.02.2025 по 14.02.2025, та 28.02.2025.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши доводи позову, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 по справі №520/11249/24 задоволено позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська область, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Визнано протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська область, 61002, ) № 326 від 11.04.2024 про накладення на ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) дисциплінарного стягнення.

Визнано протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська область, 61002, ) від 17.04.2024 №166 о/с про звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) зі служби з 18.04.2024.

Поновлено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на займаній на час звільнення посаді старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області з 18.04.2024.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська область, 61002, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18.04.2024 по 18.09.2024 у розмірі 31618 (тридцять одна тисяча шістсот вісімнадцять) гривень 40 копійок.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на займаній на час звільнення посаді старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області з 18.04.2024.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська область, 61002, ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

На виконання судового рішення від 18.09.2024 №520/11249/24 позивача поновлено на посаді старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області , з 18.04.2024 з виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць, що підтверджується витягом із наказу від 25.09.2024 №44 о/с.

Листом від 25.09.2024 №3232/119-21/03-2024 відповідач повідомив позивача, що він повинен прибути о 09:00 годині 26.09.2024 до свого безпосереднього керівника.

08 жовтня 2024 року Головним управління Національної поліції в Харківській області видано наказ № 2161 про призначення відносно заявника службового розслідування щодо безпідставної відсутності ОСОБА_1 на службі у період з 26.09.2024 по 04.10.2024 та створено Дисциплінарну комісію у складі 4 осіб, а саме: голови комісії заступника командира батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції Костюкова М.М., старшого інспектора ВКЗ ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , старшого інспектора ВКЗ ППОП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , старшого інспектора штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 .

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що 04.10.2024 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від 04.10.2024 № 3384/119-21/03-2024 т.в.о. командира ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_5 , про те, що 26.09.2024 старший інспектор роти швидкого реагування ППОП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 повинен був прибути на службу та приступити до виконання функціональних обов`язків. ОСОБА_1 у період з 26.09.2024 по 04.10.2024 за місцем несення служби був відсутній та до виконання функціональних обов`язків не приступив.

Наказом ГУНП в Харківській області від 25.09.2024 № 446 о/с капітана поліції ОСОБА_1 було поновлено на посаді старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області, з 18.04.2024, на підставі рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 № 520/11249/24.

Ознайомлення капітана поліції ОСОБА_1 з наказом ГУНП в Харківській області від 25.09.2024 № 446 о/с про його поновлення, відбувалося шляхом надсилання на особистий мобільний телефон у месенджері « НОМЕР_3 » та лист на адресу мешкання.

В листі вказано дату, час, адресу прибуття та контактний номер телефону безпосереднього керівника капітана поліції ОСОБА_1 26.09.2024 відповідно до вказаного наказу та графіку несення служби полку, капітан поліції ОСОБА_1 повинен був приступити до служби в полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області.

Згідно з рапортом відповідального від керівництва полку, заступника командира батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , під час проведення інструктажу 26.06.2024 ним було виявлено відсутність капітана поліції ОСОБА_1 на службі. Також відповідно до рапорту старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 без поважних причин був відсутній на службі та до своїх функціональних обов`язків не приступив у період з 09.00 до 13.00 та з 13.45 до 18.00 26.09.2024.

З метою встановлення місця перебування та причин відсутності капітана поліції ОСОБА_1 йому на особистий мобільний телефон було здійснено дзвінок але на дзвінок він не відповів.

За фактом відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 було складено відповідний акт. Також заступник командира роти швидкого реагування «Схід» ППОП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_8 , рапортом доповів про відсутність на службі 26.09.2024 року капітана поліції ОСОБА_1 та ненадання останнім будь-якої інформації про причини відсутності та місце свого перебування.

Відповідно до інформаційної довідки від 15.10.2024 № 3539/119-21/05-2024 в період часу з 26.09.2024 по 07.10.2024 старший інспектор роти швидкого реагування ППОП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 , мав заступати до несення служби на визначений об`єкт «Крона», час несення служби з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. відповідно до наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 390 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 27.09.2024»від 25.09.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 394 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 28.09.2024» від 27.09.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 395 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 29.09.2024»від 28.09.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 396 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 30.09.2024»від 28.09.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 397 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 01.10.2024»від 30.09.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 400 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 02.10.2024»від 01.10.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 401 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 03.10.2024»від 02.10.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 402 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 04.10.2024»від 03.10.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 403 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 05.10.2024»від 04.10.2024; наказу ППОП ГУНП в Харківській області № 406 «Про залучення сил та засобів ППОП ГУНП в Харківській області на 07.10.2024» від 05.10.2024.

Службовим розслідуванням було встановлено, що 26.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 27.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 28.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 01.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 02.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 03.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 04.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00 старший інспектор взводу №1 роти швидкого реагування ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі та функціональні обов`язки не виконував.

Відповідно до рапортів старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції Лисак Г.А.,старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 та старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 у період з 26.09.2024 до 04.10.2024 року капітан поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі та на телефонні дзвінки не відповідав (фото під час телефонування наявні).

В рамках проведення службового розслідування було здійснено виїзд за місцем мешкання капітана поліції ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_3 . Двері ні хто не відчинив, на дзвінки по мобільному телефону ОСОБА_1 не відповів.

Згідно з довідкою наданою завідуючою канцелярії ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 , встановлено, щожодних документів від ОСОБА_1 не надходило.

Під час проведення службового розслідування було направлено запит до Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області щодо наявності листів непрацездатності у капітана поліції ОСОБА_1 .

З Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області надійшов лист (вх. № 487 від 27.05.2024) з інформацією, що у період з 26.09.2024 до 23.10.2024 ОСОБА_1 листи непрацездатності не видавалися та не продовжувалися.

З метою встановлення більш детальних обставин події та її причин старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , (0031504), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харків, освіта вища, в ЗСУ з 22.05.2001 по 14.02.2002, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 07.04.2022, діючих дисциплінарних стягнень не має, на його мобільний телефон, було здійснені головою дисциплінарної комісії капітаном поліції ОСОБА_6 неодноразові телефонні дзвінки, але він був відключений. Також, відповідно до пунктів 6, 7 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України ОСОБА_1 був направлений рекомендований лист від 17.10.2024 № 3591/119-21/09-2024 на адресу, що зазначена в особовій справі ОСОБА_1 , в якому йому запропоновано з`явитись для надання пояснень, які будуть долучені до матеріалів службового розслідування, але останній не з`явився.

В ході проведення службового розслідування було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 повинен був нести службу 26.09.2024, 27.09.2024, 28.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024, 03.10.2024 та 04.10.2024. На службі був відсутній з 26.09.2024 по теперішній час. У зв`язку з чим дисциплінарною комісією був встановлений факт відсутності старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 без поважних причин 26.09.2024, 27.09.2024, 28.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024, 03.10.2024 та 04.10.2024.

Підтвердженням факту відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 є: пояснення помічника командира ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_11 ; пояснення командира взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області старший лейтенанта поліції ОСОБА_12 ; пояснення заступника командира роти № 2 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_13 ; пояснення т.в.о. начальника штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_14 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 ; пояснення командира взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_15 ; довідкою з графіку несення служби; довідкою з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області.

Також встановлено, що відповідно до Закону про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 05.02.2024 № 10456, відповідно до якого Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Під час прийняття до лав Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 не встановлені.

Під час проведення службового розслідування обтяжуючих обставин комісією відносно капітан поліції ОСОБА_1 було встановлено, що останній не вказував своє місце перебування, чим вводив в оману керівництво підрозділу та дисциплінарну комісію. Для надання пояснень в рамках службового розслідування не прибув.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що старший інспектор роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин з 26.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 27.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 28.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 01.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 02.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 03.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 04.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби Національній поліції України.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 29.10.2024 (далі - Висновок).

У тексті Висновку діяння / вчинок заявника за подією не виходу на службу було кваліфіковано Дисциплінарною комісією у якості вчинення дисциплінарного проступку - частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 частини третьої статті 1Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Висновок містить пропозицію Дисциплінарної комісії з приводу застосування до заявника дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

29.10.2024 Висновок затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області.

30.10.2024 начальником ГУНП в Харківській області було видано наказ № 1076, яким до старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 з відображених у Висновку мотивів було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

08.11.2024 ГУНП в Харківській області було видано наказ № 531 о/с, яким на реалізацію наказу ГУНП в Харківській області від 30.10.2024 № 1076 заявника було звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Судом з програми Діловодство спеціалізованого суду (ДСС) встановлено, що постановою Другого апеляційного суду від 23.12.2024 по справі №№520/11249/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області - задоволено.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 по справі № 520/11249/24 - скасувати. Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Вважаючи, що відповідачем допущено протиправні дії, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893).

Частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Стаття 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я. (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правил етичної поведінки).

За вимогами абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського, з-поміж іншого: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (пункти 1, 2, 4, 5, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Згідно з частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Приписами пунктів 2 та 3 розділу ІV Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі (пункт 14 розділу V Порядку №893).

Виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 16 розділу V Порядку №893).

Так, у відповідності до частин шостої-восьмої статті 18 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Водночас, на підставі положень Закону № 2123-IX від 15.03.2022 Дисциплінарний статут доповнено Розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», статті 26-31.

За положеннями частини першої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

У відповідності до частини другої статті 27 Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації. Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення. Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт (частина третя статті 27 Дисциплінарного статуту).

Отже, з приведених вище норм вбачається, що у службовому розслідуванні, яке проводилося у формі письмового провадження в період дії воєнного стану, поліцейський стосовно якого воно проводиться, надає пояснення в письмовій формі, а виклик для надання пояснень йому надсилається з використанням електронної комунікації.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною першою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з частинами другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

У силу вимог частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Окрім того, відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до частини третьої статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

З аналізу приведених вище норм вбачається, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Поряд з цим, звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Таким чином, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі висновків службового розслідування позивача за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги поліцейського, передбаченої ч. 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію" , пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", а також підриву авторитету Національної поліції України.

Наказом ГУНП в Харківській області від 08.11.2024 № 531 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України

Підставою для прийняття зазначеного рішення послугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником ГУНП в Харківській області 29.10.2024 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому підписаний наказ ГУНП в Харківській області від 30.10.2024 № 1076, яким до старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

З метою встановлення більш детальних обставин події та її причин старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , (0031504), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харків, освіта вища, в ЗСУ з 22.05.2001 по 14.02.2002, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 07.04.2022, діючих дисциплінарних стягнень не має, на його мобільний телефон, було здійснені головою дисциплінарної комісії капітаном поліції ОСОБА_6 неодноразові телефонні дзвінки, але він був відключений. Також, відповідно до пунктів 6, 7 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України ОСОБА_1 був направлений рекомендований лист від 17.10.2024 № 3591/119-21/09-2024 на адресу, що зазначена в особовій справі ОСОБА_1 , в якому йому запропоновано з`явитись для надання пояснень, які будуть долучені до матеріалів службового розслідування, але останній не з`явився.

В ході проведення службового розслідування було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 повинен був нести службу 26.09.2024, 27.09.2024, 28.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024, 03.10.2024 та 04.10.2024. На службі був відсутній з 26.09.2024 по теперішній час. У зв`язку з чим дисциплінарною комісією був встановлений факт відсутності старшого інспектора роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 без поважних причин 26.09.2024, 27.09.2024, 28.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024, 03.10.2024 та 04.10.2024.

Підтвердженням факту відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 є: пояснення помічника командира ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_11 ; пояснення командира взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області старший лейтенанта поліції ОСОБА_12 ; пояснення заступника командира роти № 2 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_13 ; пояснення т.в.о. начальника штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_14 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 ; рапорти старшого інспектора чергового чергової частини штабу ППОП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 ; пояснення командира взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_15 ; довідкою з графіку несення служби; довідкою з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що старший інспектор роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин з 26.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 27.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 28.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 30.09.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 01.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 02.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 03.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, 04.10.2024 у період з 09.00 до 13.45 та з 13.45 до 18.00, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби Національній поліції України.

В позовні заяві позивач зазначає, що позивач зазначає, що фізично не міг прибути до відповідача на службу, позаяк з 24.09.2024 перебуває на військовій службі за контрактом у в/ч НОМЕР_2 у АДРЕСА_2 .

Судом з матеріалів справи встановлено, що належних та допустимих доказів, щодо проходження позивачем військової служби за контактом з 24.09.2024, позивачем ані на адресу ГУНП в Харківській області, ані дисциплінарній комісії не надав, отже на момент проведення службового розслідування факт проходження військової служби ОСОБА_1 не був підтверджений відповідними документами.

Щодо твердження представника позивача, що ним було направлено довідку про проходження військової служби позивачем з 24.09.2024 уповноваженій особі ГУНП шляхом надсилання мобільний телефон у месенджері « НОМЕР_3 », суд не може взяти до уваги, оскільки не можливо встановити факт направлення такої довідки саме представнику ГУНП.

З урахуванням наданих до суду доказів, а також враховуючи те, що позивачем не надано пояснення у ході службового розслідування, та не підтвердження позивачем як і на момент проведення службового розслідування, так і на момент розгляду справи у суді, поважності причин відсутності його на службі у робочий час, суд вважає обґрунтованим висновок дисциплінарної комісії.

Суд зазначає, що з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 88062004).

У рішенні Конституційного Суду України № 1-6/2018 від 27.02.2018 констатовано: «У Доповіді "Верховенство права», яка схвалена Європейською Комісією «За демократію через право» (Венеціанською Комісією) на 86-му пленарному засіданні (25-26.03.2011), наголошено, що принцип правової визначеності є ключовим у питанні довіри до судової системи і верховенства права; держава зобов`язана дотримуватися та застосовувати у прогнозований і послідовний спосіб ті закони, які вона ввела в дію (пункт 44); правова визначеність передбачає, що норми права повинні бути зрозумілими і точними, а також спрямованими на забезпечення постійної прогнозованості ситуацій і правових відносин (пункт 46); парламентові не може бути дозволено зневажати основоположні права людини внаслідок ухвалення нечітких законів (пункт 47); правова визначеність означає також, що необхідно у цілому дотримуватися зобов`язань або обіцянок, які взяла на себе держава перед людьми (поняття «законних очікувань») (пункт 48). Конституційний Суд України вважає, що принцип правової визначеності вимагає від законодавця чіткості, зрозумілості, однозначності правових норм, їх передбачуваності (прогнозованості) для забезпечення стабільного правового становища людини».

Чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrйditer - підривати довіру) - це підрив довір`я когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне органи національної поліції.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції України, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96).

Підсумовуючи наведене вище, слід дійти висновку, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням не тільки норм чинного законодавства та у межах компетенції, а і з урахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні рішення є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

При визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно позивачем, попередня поведінка позивача, його характеристика, а також шкоду, завдану авторитету органів поліції.

Крім того, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Поряд з цим, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відтак, з урахуванням встановлених під час розгляду справи обставин, суд доходить до висновку про те, що дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування, зокрема, відносно позивача здійснила повний та належний розгляд обставин та дійшла висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а отже під час притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності відповідачем не було допущено порушень норм діючого законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 291 Кодексу адміністративного судочинства України, при ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 13 березня 2025 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ