Справа № 620/846/25
Суддя: Марія ДУБІНА
Дата ухвалення: 2025-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2025 року Чернігів Справа № 620/846/25

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі судді Дубіної М.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Чернігіврибгосп» до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И ЛА:

17.01.2025 Приватне акціонерне товариство (далі ПАТ) «Чернігіврибгосп» звернулося до суду з позовом (зареєстрований у суді 21.01.2025), у якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Чернігівській області від 26.12.2024 №668/25-01-04-01 про анулювання реєстрації платником єдиного податку ПАТ «Чернігіврибгосп»;

зобов`язати Головне управління ДПС у Чернігівській області поновити реєстрацію ПАТ «Чернігіврибгосп» як платника єдиного податку з дня анулювання, а саме з 31.12.2024.

На обґрунтування позовних вимог ПАТ «Чернігіврибгосп» вказує на протиправність оспорюваного рішення відповідача, оскільки ГУ ДПС в Чернігівській області порушило процедуру прийняття рішення про анулювання реєстрації та виключення з Реєстру платників єдиного податку, прийнятого стосовно ПАТ «Чернігіврибгосп» через те, що це рішення прийнято без дотримання вимог пунктів 86.7, 86. 8 статті 86 Податкового кодексу України (далі ПК України), позбавивши позивача брати участь у процесі розгляду матеріалів перевірки та надавати свої заперечення на акт про результати камеральної перевірки, який складений у той же день, що й оспорюване рішення. До того ж позивач зазначає, що податковий борг у сумі 3394, 24 не є узгодженим, оскільки з 2 кварталу 2022 року податкові декларації екологічного податку подаються ним з нульовими показниками з причин зупинення господарської діяльності через військові дії на території Чернігівського району Чернігівської області, відчуженням установки для котельні, відсутності закупівель добрив та хімічних речовин для внесення їх у водні об`єкти, про що на виконання вимог статті 250.9 ПК України, він повідомив відповідача.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Дубіної М.М. від 27.01.2025 позовну заяву ПАТ «Чернігіврибгосп» прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

У відзиві на позовну заяву представник ГУ ДПС в Чернігівській області заперечуючи проти заявлених позовних вимог вказує на законність та обґрунтованість оспорюваного рішення, оскільки ГУ ДПС в Чернігівській області за результатом камеральної перевірки порушень платником єдиного податку ПАТ «Чернігіврибгосп» було складено акт від 26.12.2024 № 18535/Ж5/25-01-04-01-01, у якому зафіксовано що у ПАТ «Чернігіврибгосп» наявна сума податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів станом на 01.07.2024 3930, 99 грн, станом на 01.08.2024 3930, 99 грн, станом на 01.09.2024 3060, 00 грн, станом на 01.10.2024 3066, 00 грн, станом на 01.11.2024 3060, 00 грн, станом на 01.12.2024 3394, 24 грн, що в силу вимог підпункту 3 пункту 299.10 статті 299 ПК України є достатньою підставою для анулювання ПАТ «Чернігіврибгосп» реєстрації платника єдиного податку третьої групи.

Суд, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, встановив наступне.

ПАТ «Чернігіврибгосп» зареєстроване як юридична особа 29.12.1998, обліковується у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 00476820; основний вид економічної діяльності згідно із КВЕД 03.12 Прісноводне рибальство; перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС в Чернігівській області; з 01.08.2023 перебувало на податковому обліку як платник єдиного податку третьої групи з 01.08.2023.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298, підпункту 3 підпункту 299.10 статті 299 ПК України державним інспектором ДПС України було проведено камеральну перевірку платника єдиного податку суб`єктом малого підприємництва юридичної особи ПАТ «Чернігіврибгосп» з питання порушень платником єдиного податку суб`єктом малого підприємництва юридичною особою вимог встановлених ПК України, за результатом якої було складено акт від 26.12.2024 № 18535/Ж5/25-01-04-01-01, у якому зафіксовано що за ПАТ «Чернігіврибгосп» обліковується борг у вигляді нарахованих сум по екологічному податку, рентної плати, станом на 01.07.2024 3930, 99 грн, станом на 01.08.2024 3930, 99 грн, станом на 01.09.2024 3060, 00 грн, станом на 01.10.2024 3066, 00 грн, станом на 01.11.2024 3060, 00 грн, станом на 01.12.2024 3394, 24 грн, у зв`язку із чим в цьому акті зазначено, що починаючи з 01.01.2025 ПАТ «Чернігіврибгосп» не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності.

Рішенням від 26.12.2024 № 668/25-01-04-01 «Про анулювання реєстрації платником єдиного податку» за порушення платником єдиного податку третьої групи ПАТ «Чернігіврибгосп» підпункту 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298, підпункту 3 підпункту 299.10 статті 299 ПК України, у зв`язку із тим, що за ПАТ «Чернігіврибгосп» обліковується борг у вигляді нарахованих сум по екологічному податку, рентної плати, станом на 01.07.2024 3930, 99 грн, станом на 01.08.2024 3930, 99 грн, станом на 01.09.2024 3060, 00 грн, станом на 01.10.2024 3066, 00 грн, станом на 01.11.2024 3060, 00 грн, станом на 01.12.2024 3394, 24 грн, ГУ ДПС в Чернігівській області анулювала ПАТ «Чернігіврибгосп» реєстрацію платником єдиного податку з 31.12.2024.

ПАТ «Чернігіврибгосп» вважаючи протиправним таке рішення відповідача, звернулось до суду з цим позовом.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз цієї норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади та місцевого самоврядування здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи органом місцевого самоврядування, їх посадовою особою дій у межах компетенції, але не передбаченим способом, у не передбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Обсяг судового контролю в адміністративних справах визначено частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в якій зазначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпунктами 291.2, 291.3 статті 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - це особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Застосування спрощеної системи оподаткування фактично є одним із видів пільгового оподаткування господарської діяльності. ПК України встановлено коло осіб, на яких розповсюджується вказана норма.

Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Положеннями пунктів 299.1, 299.2 статті 299 ПК України передбачено, що реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

Відповідно до підпункту 3 пункту 299.10 статті 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.

На виконання вимог підпункту 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статі 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та у строки: у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

В силу абзацу 3 пункту 59.1 статті 59 ПК України податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 299.11 статті 299 ПК України у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, установлених законом.

Зміст положень пункту 299.11 статті 299 ПК України свідчить про те, що контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки.

При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлення за результатами останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Таким чином, контролюючий орган тільки під час проведення документальної перевірки позивача, встановивши обставини, за яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), повинен прийняти рішення про анулювання реєстрації платником єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.05.2023 у справі № 320/1040/19, яка в силу частини п`ятої статті 242 КАС України є обов`язковою для врахування судом.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Чернігівській області за результатами проведення камеральної перевірки щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування виявлено, що позивачем порушено перебування на спрощеній системі оподаткування, а саме підпункту 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України - платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів: у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Таким чином, підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення від 26.12.2024 № 668/25-01-04-01 став акт камеральної перевірки від 26.12.2024 № 18535-Ж5/25-01-04-01-01, про що чітко зазначено в оспорюваному рішенні.

Водночас, згідно із підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні", своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Таким чином суд зазначає, що серед визначених в статті 75 ПК України підстав проведення камеральної перевірки відсутня така, як «порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування».

Предметом проведення камеральної перевірки можуть бути виключно помилки (порушення) у податковій звітності та/або її неподання (несвоєчасне подання), а також своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.

Тож судом встановлено, що прийняттю рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку не передувало проведення виїзної документальної перевірки позивача та встановлення за наслідками останньої порушень, які б свідчили про неможливість перебування платника податку на спрощеній системі оподаткування.

До того ж, судом враховано, що Верховний Суд у справах № 805/1396/17-а та № 812/1137/16 надавав оцінку правомірності прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку без проведення документальної перевірки, що є також спірним в межах цієї справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити, що пунктами 86.2, 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Отже, нормами ПК України передбачено право платника податків у разі незгоди з висновками камеральної перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті перевірки, подати протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта, до контролюючого органу, який проводив таку перевірку, свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності, які є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Судом встановлено, що акт перевірки складений відповідачем 26.12.2024, та у цей же день було прийнято оспорюване рішення.

В свою чергу, у позивача було 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта подати заперечення у разі незгоди з висновками камеральної перевірки.

Отже, рішення прийнято податковим органом з порушенням порядку і строку, передбачених пункту 86.7 статті 86 ПК України, що позбавило позивача права на подачу заперечень та додаткових документів протягом встановленого Законом строку.

Подібні правові висновки щодо порушення контролюючим органом процедури прийняття рішень викладені Верховним Судом у постановах від 17.02.2020 у справі № 808/7101/15, від 28.09.2020 у справі № 520/2305/19, від 14.01.2021 у справі № 808/9011/15, з урахуванням яких, а також виходячи із встановлених у справі фактичних обставин, суд приходить до висновку про те, що оспорюване рішення Головного управління ДПС у Чернігівській області від 26.12.2024 №668/25-01-04-01 про анулювання реєстрації платником єдиного податку ПАТ «Чернігіврибгосп» не відповідає критеріям, визначеним у статті 19 Конституції України та статті 2 КАС України, у зв`язку із чим є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи встановлення судом протиправності прийнятого рішення про виключення позивача з реєстру платників єдиного податку, суд вважає за необхідне зобов`язати ГУ ДПС у Чернігівській області поновити реєстрацію ПАТ «Чернігіврибгосп» як платника єдиного податку з дня анулювання, а саме з 31.12.2024.

Згідно частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як видно з наявної у матеріалах справи платіжної інструкції від 17.01.2025 № 16NW5598M позивачем під час звернення з цим позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 3028, 00 грн.

Враховуючи наведене, за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь позивача необхідно стягнути понесені судові витрати за сплачений ним судовий збір у розмірі 3028, 00 грн.

Керуючись статтями 2, 139, 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И ЛА:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Чернігіврибгосп» до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Чернігівській області від 26.12.2024 №668/25-01-04-01 про анулювання реєстрації платником єдиного податку Приватного акціонерного товариства «Чернігіврибгосп».

Зобов`язати Головне управління ДПС у Чернігівській області поновити реєстрацію Приватного акціонерного товариства «Чернігіврибгосп» як платника єдиного податку з дня анулювання, а саме з 31.12.2024.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернігівській області на користь Приватного акціонерного товариства «Чернігіврибгосп» судовий збір у розмірі 3028, 00 грн сплачений згідно із платіжною інструкцією від 17.01.2025 № 16NW5598M.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач - Приватне акціонерне товариство «Чернігіврибгосп» (місцезнаходження юридичної особи: вул. Дачна, 7, с. Жавинка, Чернігівський район, Чернігівська область , 14001, унікальний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 00476820).

Відповідач - Головне управління ДПС у Чернігівській області (вул. Реміснича, 11, м. Чернігів, 14000, унікальний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 44094124).

Суддя Марія ДУБІНА