Справа № 640/15531/22
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

13 березня 2025 року м. ДніпроСправа № 640/15531/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., розглянувши в письмовому провадженні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура, про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів у порядку загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Офісу Генерального прокурора (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура (далі третя особа), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у затримці виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого на посаді заступника прокурора Вінницької області, а також у невиплаті компенсацій на всі дні невикористаних щорічних та додаткових відпусток;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого, на посаді заступника прокурора Вінницької області у розмірі 145899,00 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні щорічних відпусток у розмірі 396175,92 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні додаткових відпусток у розмірі 24940,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та визначено, що справа буде розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На виконання положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 справу № 640/15531/22 передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2025 року прийнято до провадження справу, розгляд справи продовжено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 06 березня 2025 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура, в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у затримці виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого на посаді заступника прокурора Вінницької області та стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого, на посаді заступника прокурора Вінницької області у розмірі 145899,00 грн та продовжено розгляд справи в частині вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у невиплаті компенсацій за всі дні невикористаних щорічних та додаткових відпусток, стягнення з відповідача на користь позивача компенсації за невикористані дні щорічних відпусток у розмірі 396175,92 грн та компенсації за невикористані дні додаткових відпусток у розмірі 24940,00 грн за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

12 березня 2025 року від Офісу Генерального прокурора через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» надійшло клопотання від 12 березня 2025 року, в якому відповідач заперечує проти розгляду справи у спрощеному позовному провадженні та просить суд здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, в обґрунтування якого зазначено, що ОСОБА_1 є особою, яка у розумінні Закону України «Про запобігання корупції», займала відповідальне та особливо відповідальне становище, тому ця справа не належить до справ незначної складності та не підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження. Також вирішення цієї справи має важливе значення для відповідача, з діяльністю якого пов`язані виплати, які просить стягнути позивач, що фінансуються з державного бюджету. Крім того, вирішення цієї справи вимагає повного і всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим відповідач має бажання надати усні пояснення по суті спору, що свідчить про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про залишення клопотання відповідача без задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Оскільки КАС України не встановлений порядок вирішення клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, тому розгляд означеного клопотання відповідача за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні, при вирішенні якого суд виходить з такого.

Частинами першою-третьою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина перша статті 257 КАС України).

Згідно з пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, в якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частини другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною третьою статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, згідно із частиною четвертою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такі самі положення містить також частина четверта статті 12 КАС України, яку, окрім того, доповнено пунктами 5 (щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років») і 6 (щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу) згідно із Законами України від 13 березня 2018 року № 2325-VIII і від 13 травня 2020 року № 590-IX відповідно.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 1, 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналізуючи наведені положення процесуального закону, суд дійшов таких висновків:

- у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 КАС України), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 КАС України) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 КАС України);

- якщо справа не належить до справ незначної складності у розумінні частини шостої статті 12 КАС, це не забороняє її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, як і не вимагає, щоб такий розгляд відбувався за виключно за правилами загального позовного провадження (крім випадків, передбачених у частині четвертій статті 257 КАС України);

- за відсутності імперативних вимог до порядку розгляду справи (спрощеного або загального) презюмується, що суд розглядає (усі) адміністративні справи за правилами спрощеного позовного провадження; водночас, з урахуванням вимог, встановлених у частині третій статті 257 КАС України, суд може прийняти рішення про розгляд певної справи (яку дозволено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження) за правилами загального позовного провадження.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21 вересня 2023 року у справі № 380/25627/21, від 22 липня 2021 року у справі № 460/6542/20, від 30 червня 2022 року у справі № 640/27145/20, від 10 січня 2025 року у справі № 500/1984/21 і від 06 березня 2025 року у справі № 640/6370/20.

Підсумовуючи вказане, суд зазначає, що ця справа не належить до справ незначної складності у значенні частини шостої статті 12 КАС України. Проте, не віднесення її до цієї «категорії» не дає достатніх підстав вважати, що її розгляд має відбуватися виключно за правилами загального позовного провадження.

Водночас, тільки те, що ця справа не є справою незначної складності, ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС України, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного позовного провадження немає. Скоріш навпаки, адже за відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суду дозволено розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС України).

Доводи, наведені відповідачем у клопотанні про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вказаних висновків суду не спростовують та не дають достатніх підстав для прийняття рішення про зміну обраної судом форми адміністративного судочинства.

Крім того, частиною першою статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частини восьмої статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Отже, розгляд судом адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження дає можливість учасникам справи сповна реалізувати свої процесуальні права, визначені, зокрема, у статтях 44, 47 КАС України. При цьому сторони перебувають в однаковому процесуальному становищі щодо можливості реалізації таких прав.

Зважаючи на предмет спору між сторонами, з урахуванням того, що характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі не вимагають проведення підготовчого провадження та судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, суд звертає увагу відповідача, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження не позбавляє учасника справи права на подання суду документів по суті справи, додаткових письмових пояснень та будь-яких інших доказів.

Керуючись статтями 12, 241-243, 248, 256, 257, 260, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.В. Кисіль