Справа № 440/9370/24
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2025-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 березня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/9370/24

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Клочко К.І. розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника Офісу Генерального прокурора у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення суду про поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Офісу Генерального прокурора про стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення суду про поновлення на роботі, а саме просить:

- стягнути з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час невиконання (затримки виконання) рішення суду про поновлення на роботі (у справі № 440/4374/20) за період з 10.03.2023 по 08.12.2023 - в сумі 341 946 грн.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за цим позовом, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано докази.

19 серпня 2024 року судом одержано заяву представника Офісу Генерального прокурора в якому наявне клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною четвертою статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розглянувши подане представником відповідача клопотання, суд дійшов такого висновку.

Частиною першою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини другої цієї статті, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

В силу положень пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною другою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Дана справа не відноситься до спорів, визначених у частині четвертій статті 12, частині четвертій статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, що можуть бути розглянуті виключно за правилами загального позовного провадження.

Натомість, спір виник у справі незначної складності, для якої передбачено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача у поданому клопотанні не просить про витребування чи забезпечення додаткових доказів, виклик свідків, призначення у справі експертиз чи вжиття судом інших дій, для вчинення яких необхідним було б проведення розгляду справи за правилами загального позовного провадження чи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін .

З приводу посилань представника відповідача на те, що позивач є службовою особою, яка у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне та особливо відповідальне становище, суд зауважує, що предметом справи є стягнення середнього заробітку за час невиконання рішення суду про поновлення на роботі, а не прийняття, проходження чи звільнення з публічної служби позивача.

Отже наведене не означає необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Щодо посилань позивача на те, що ця справа становить значний суспільний інтерес, тому підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження, суд зауважує, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення.

Крім того, суд зазначає, що суспільство є окремим суб`єктом публічно-правових відносин, яке може мати власні (публічні) інтереси, що є відмінними від інтересів конкретної (приватної) особи та інтересів держави. При цьому, Основним Законом України передбачено, що суспільні (публічні) інтереси підлягають самостійному захисту, а також обов`язковому врахуванню при прийнятті найважливіших рішень на рівні держави або відповідної територіальної громади.

Суспільний (публічний) інтерес є оціночним поняттям, що охоплює широке і водночас чітко не визначене коло законних та таких, що ґрунтуються на моральних засадах, інтересів, які складають певну сукупність приватних інтересів або важливі для значної кількості фізичних і юридичних осіб потреби та відповідно до законодавчо встановленої компетенції забезпечуються суб`єктами владних повноважень (суб`єктами публічної адміністрації); це поняття не піддається однозначній кваліфікації (визначенню), а тому наявність суспільних (публічних) інтересів повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку.

Водночас, відповідач не навів конкретних фактів наявності значного суспільного інтересу саме до цієї справи, а лише висловив припущення щодо можливої зацікавленості окремих осіб. Посилання відповідача на те, що наявний суспільний інтерес до процесу реформування органів прокуратури та процедури перезавантаження, не є свідченням того, що саме ця справа становить значний суспільний інтерес.

Ухвалою суду від 12 серпня 2024 року визначено порядок подання сторонами заяв по суті справи, витребувано докази, необхідні для повного та всебічного з`ясування обставин справи.

Суд зауважує, що спірні правовідносини є доволі поширеними у судовій практиці, а суть спору не свідчить про наявність виключної правової проблеми, значну складність справи чи суспільний інтерес до її розгляду.

Також суд звертає увагу, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) жодним чином не позбавляє відповідача права на касаційне оскарження, оскільки за змістом пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

За таких обставин, зважаючи на те, що дана справа відноситься до справ незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення підготовчого провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження чи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Таким чином, дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

З цих підстав, суд залишає клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та окремо не оскаржується.

Суддя К.І. Клочко