Справа № 205/3924/25
Суддя: Терещенко Т. П.
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

17.03.2025 Єдиний унікальний номер 205/3924/25
Провадження № 2-а/205/75/25
у х в а л а

17 березня 2025 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терешенко Т.П., ознайомившись із матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

12 березня 2025 року представник позивача Сидоренко В.В. сформував у системі «Електронний суд» вищевказаний адміністративний позов, який зареєстрований канцелярією суду 13 березня 2025 року.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позову без руху, оскільки вищевказаний адміністративний позов не відповідає вимогам ст.ст. 160 - 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Разом із тим, відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 5 статті 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також частиною 8 статті 160 КАС України передбачено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Представник позивача в адміністративному позові зазначає про звільнення позивача зі сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону Українип «Про судовий збір», долучивши до матеріалів справи посвідчення учасника бойових дій.

Пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено звільнення від сплати судового збору, відповідно до якого учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17".

Отже, враховуючи вищенаведене та правовідносини, що виникають з приводу порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового оболіку, посилання представника позивача на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого позивачі звільняються від сплати судового збору за позовами, є безпідставним, оскільки адміністративна позовна заява у цій справі не стосується саме соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» (на час звернення до суду) передбачено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривень, тобто позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. та надати докази його сплати до суду.

Крім того, згідно з п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, прохальна частина адміністративної позовної заяви, наряду з позовними вимога, містить клопотання про витребування доказів, однак нормами адміністративного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги, а викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Таким чином, представнику позивача необхідно звернути увагу на прохальну частину адміністративної позовної заяви, привести її у відповідність до змісту адміністративної позовної заяви та вимогам діючого законодавства, а також представник позивача має право подати до суду окремо оформленні клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України, а тому адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 106 - 161, 169 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.