Справа № 589/1105/25
Суддя: Курбанова А. Р.
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 589/1105/25
Провадження № 2-а/589/94/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 березня 2025 року

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

10.03.2025 року до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшов позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови № 4522 від 22 жовтня 2024 року, яка винесена начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні правопорушення та накладено штраф в розмірі 17000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з даним адміністративним позовом, суд вважає, що останній підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року).

Проте, у порушення ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, судом не приймаються до уваги посилання представника позивача за змістом позову про те, що судовий збір при зверненні з даною позовною заявою на підставі Закону України «Про судовий збір» не сплачується, з огляду на наступне.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011.

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів справляння судового збору.

У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Розмір судового збору за подання такої позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, позивачеві необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 грн 60 коп., та надати суду відповідний документ про сплату судового збору.

При цьому, слід звернути увагу позивача ОСОБА_1 , що за наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору, останній повинен зазначити про це в своїй заяві про усунення недоліків з посиланням на відповідну норму закону та долучити докази на підтвердження таких обставин. Також суд роз`яснює право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, звертаючись до суду з даним позовом, позивач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду. Дане клопотання обґрунтовано доводами про те, що позивач при розгляді справи присутнім не був, копія постанови, яка оскаржується, йому вручена не була, копію оскаржуваної постанови він отримав лише 28.02.2025р. від державного виконавця Шосткинського відділу державної виконавчої служби у Шосткинському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі Шосткинський ВДВС), куди звернувся за роз`ясненнями щодо арешту його карткових рахунків державним виконавцем.

Зважаючи на приведені доводи позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У постанові Верховного Суду в справі № 500/1912/22 від 29.09.2022 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася зі позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оцінюючи доводи, покладені в обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку звернення до суду, на предмет їх відповідності цим критеріям, суд вважає необхідним зупинитись на наступному.

В клопотанні позивач зазначив, що отримав копію оскаржуваної постанови лише 28.02.2025року від державного виконавця. Проте будь-які докази, що підтверджують факт отримання позивачем оскаржуваної постанови у вказану ним дату, в тому числі докази звернення до Шосткинського ВДВС з цього приводу, суду не надано.

Таким чином, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом залишилися недоведеними, а відповідне клопотання не можна визнати обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаних недоліків, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження, та тягне за собою правові наслідки, передбачені ст. 169 КАС України, а відтак вказаний адміністративний позов необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору та надання відповідних доказів, а також шляхом надання доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду та, у разі необхідності, зазначення інших підстав для поновлення строку та відповідних доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 159, 160, 161, 169, 241-243, 286, 289 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова