Справа № 532/514/25
Суддя: Омельченко І. І.
Дата ухвалення: 2025-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2025 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Яланського Олександра Михайловича про скасування постанови,

Встановив:

10 березня 2025 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до поліцейського ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Яланського Олександра Михайловича про скасування постанови.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

У порушення п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем не зазначено перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме: позовна заява не містить письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 4 ст. 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин 2, 4, 5 ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак до позовної заяви позивачем не долучено, зокрема, належним чином засвідчену копію оскаржуваної постанови, з якої можна було б встановити дату її винесення, серію, номер постанови та сам зміст постанови.

Позивачем не дотримані вимоги ч. 1 ст. 161 КАС України, якою передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Отже, позивачу слід надати суду копію позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості відповідачів.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2025 року становить 3028,00 гривень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду України від 18.03.2020 року (справа № 543/775/17) зазначено, що в справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст.ст.2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такі висновки Великої Палати Верховного Суду суд першої інстанції зобов`язаний враховувати відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У постанові від 30.01.2019 року по справі № 755/10947/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Таким чином, остання правова позиція Великої Палати Верховного Суду повинна бути врахована судом під час застосування тотожних норм права.

Ставка, що підлягає до сплати при поданні позовної заяви, становить 605,60 гривень (3028,00 грн. х 0,2).

Тому позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 605,60 гривень або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

У позовній заяві вказано, що позивач отримав поштою спірну постанову 05 березня 2025 року, проте в матеріалах справи відсутні докази (конверт, повідомлення тощо), які б підтверджували дату отримання позивачем оскаржуваної постанови.

Також суд роз`яснює позивачу, що належним відповідачем, як суб`єктом владних повноважень в адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, повинен бути відповідний орган Національної поліції зі статусом юридичної особи - Головне управління Національної поліції в Полтавській області.

Катричком С.М. заявлено позов до поліцейського ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Яланського Олександра Михайловича, яким була винесена оскаржувана постанова серії ЕНА № 4161747.

Відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України, відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Згідно зі статтею 222 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються органами внутрішніх справ (Національною поліцією). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції при розгляді справ про адміністративні правопорушення діють від імені органів Національної поліції, а тому вони не наділені самостійною процесуальною правоздатністю в рамках розгляду справ даної категорії в судовому процесі.

Верховний Суд у постанові від 17.09.2020 року по справі № 742/2298/17 сформував правову позицію про те, що відповідачем в аналогічних справах, які розглядаються судом у порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Позивач невірно визначив належного відповідача поліцейського ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Яланського Олександра Михайловича, оскільки він є посадовою особою ГУНП в Полтавській області та діє від імені цього органу, а ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області є структурним підрозділом ГУНП в Полтавській області та не є окремою юридичною особою. В силу ч. 3 ст. 43 КАС України, вони не мають адміністративної процесуальної правосуб`єктності та не можуть бути відповідачами по справі.

За змістом частин 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя,-

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського ВП № 2 (м. Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Яланського Олександра Михайловича про скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунені у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя