Справа № 120/3168/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

17 березня 2025 р. Справа № 120/3168/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами вважаю, що заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статтей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Окрім того, відповідно до частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно частин першої - другої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

З огляду на вказане, право на звернення до суду відповідно до положень частини другої статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 19 липня 2022 року), не обмежене будь-яким строком, при цьому, після 20.07.2022 підлягають застосуванню строки визначені ст. 233 КЗпП України, зокрема, в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Так, предметом спору, серед іншого, є визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо не проведення з 24.02.2022 року по 22.09.2023 перерахунку, на підставі постанови КМУ від 30.08.2017 за № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", грошового забезпечення, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01 січня поточного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови КМУ № 704 від 30.08.2017.

Отже, частина позовних вимог, зазначених вище, виникла після 19.07.2022, відтак на них поширюється норма статті 233 КЗпП України, чинна з 20.07.2022.

Відповідно, у частині вимог про визнання протиправної бездіяльності відповідача, яка полягає у непроведенні перерахунку з 20.07.2022 по 22.09.2023 на підставі постанови КМУ від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", грошового забезпечення, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 1 січня поточного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови КМУ № 704 від 30.08.2017.

Застосування строку звернення до суду також стосується вимоги про нарахування та виплату компенсації втрати частини доходів за період з 20.07.2022. Строк звернення становить 3 місяці з дня, коли позивач дізнався або мав дізнатися про порушення свого права.

Строк звернення до суду з вимогами щодо неправильного обчислення та виплати грошового забезпечення за період з 20.07.2022 по 22.09.2023 слід обчислювати з моменту фактичного ненарахування та невиплати відповідних сум з урахуванням відповідного прожиткового мінімуму, тобто з серпня 2022 року по вересень 2023 року.

Слід вказати, що про порушення свого права позивач мав дізнатись з моменту не вірно обрахованих щомісячних та додаткових видів грошового забезпечення.

Окремо слід зауважити, що позивач наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 22.09.2023 виключений зі списків особового складу, тому, відповідно, останній на дату подання позову не перебуває на військовій службі, що не позбавляло його права на своєчасне звернення до суду. А також слід зауважити, що надана довідка від 04.02.2025 не містить розрахунку заборгованості по грошовому забезпеченню позивача за період з 24.02.2022, при цьому, дана обставина не заважала позивачу звернутися до суду з цим адміністративним позовом.

Отже, заявлене клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду слід визнати необґрунтованим і таким, що не підтверджує наявність поважних причин пропуску строку. Водночас позивача слід зобов`язати надати належним чином обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску щодо вимог, які стосуються періоду з 20.07.2022 по 22.09.2023.

За правилами визначеними частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання про поновлення строку звернення до суду визнати не обгрунтованим.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна