Справа № 520/27755/24
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД
про повернення позовної заяви
11 березня 2025 року м. Харків
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сухопутних військ Збройних Сил України), третя особа - Військова частина НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.10.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сухопутних військ Збройних Сил України), третя особа - Військова частина НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії було залишено без руху.
Надано позивачу термін п`ять календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду копій документів, які передбачені ст. 160 КАС України, визначення змісту позовних вимог відносно відповідача, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Роз`яснено позивачу, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачу.
Разом з тим, як вбачається з ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 10.10.2024, однією з підстав для залишення без руху адміністративного позову слугували ті обставини, що позивачем у позовній заяві не вказані реєстраційний номер облікової картки платника податків та не надано до матеріалів справи копії паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
Крім того, у прохальній частині адміністративного позову відсутнє чітке формулювання вимог позивача щодо того, яке саме рішення просить ухвалити позивач за результатами розгляду справи.
Вказані недоліки адміністративного позову унеможливлюють належний розгляд справи по суті.
Так, ухвалою від 06.02.2025 продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сухопутних військ Збройних Сил України), третя особа - Військова частина НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Надано позивачу термін п`ять календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:
- належним чином оформленого адміністративного позову, в якому зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та формулювання вимог у прохальній частині позову щодо того, яке саме рішення просить ухвалити позивач за результатами розгляду справи;
- копії паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
Повідомлено позивача, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.
Проте, позивачем на виконання вимог вказаних ухвал суду у встановлений судом строк не було надано належним чином оформленого адміністративного позову із зазначенням формулювання вимог у прохальній частині позову щодо того, яке саме рішення просить ухвалити позивач за результатами розгляду справи.
Приписами ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Крім того, відповідно до положень ч.3 ст.9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Водночас, згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.
Відтак, з огляду на вищевикладене слід дійти висновку про те, що саме позивач наділений повноваженнями стосовно визначення змісту позовних вимог та їх формулювання.
Згідно з приписами статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право звернутися до адміністративного суду з метою захисту своїх прав, свобод чи законних інтересів у порядку, передбаченому цим Кодексом. При цьому судовий захист здійснюється шляхом ухвалення судом рішення про визнання протиправними та скасування актів, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень або в інший спосіб, який забезпечує ефективний захист порушених прав. Однак належне звернення до суду вимагає від позивача чіткого викладення позовних вимог та їх обґрунтування.
Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Іншими словами, позивач має конкретизувати, в чому саме полягає порушення його прав, свобод або законних інтересів, та який спосіб їх захисту він вважає необхідним. Така вимога є логічною та випливає із сутності судового провадження, адже без визначення предмета та підстав позову, суд позбавлений можливості розглянути справу по суті.
З аналізу поданої позовної заяви вбачається, що позивач не виклав жодних конкретних позовних вимог, а лише зазначив загальну фразу: «Задовольнити мені позовні вимоги в повному обсязі». Однак така форма звернення не відповідає вимогам процесуального законодавства, оскільки не містить ані конкретного формулювання вимог до відповідача, ані зазначення на спосіб захисту порушених прав, що, в свою чергу, унеможливлює розгляд справи.
При цьому адміністративний позов не містить і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.
Як зазначалося, саме позивач є носієм ініціативи у визначенні предмета позову, і саме він повинен належним чином сформулювати свої вимоги. Суд, у свою чергу, не має права самостійно визначати зміст позовних вимог замість позивача чи розширювати предмет спору поза межами заявлених вимог.
Крім того, відповідно до положень чинного КАС України, кожна особа, яка звернулася до суду, розпоряджається своїми вимогами на власний розсуд, крім випадків, встановлених законом. Це означає, що позивач самостійно визначає зміст своїх позовних вимог та обсяг судового захисту. Відсутність чітко сформульованих позовних вимог фактично свідчить про їх відсутність як таких, а відтак, робить неможливим належний розгляд справи.
З огляду на вищевикладене, поданий позов не відповідає встановленим законодавством вимогам до змісту позовної заяви, а відсутність конкретизованих позовних вимог була однією з підстав для залишення адміністративного позову без руху з данням позивачу строку для усунення вказаних недоліків позову, який продовжувався ухвалою від 06.02.2025.
Проте, у встановлені в ухвалах суду строки, позивачем недоліки адміністративного позову не усунуто.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Згідно ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 5, 122, 123, 169, 171, 240, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Сухопутних військ Збройних Сил України), третя особа - Військова частина НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.
Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.А. Полях