Справа № 320/6650/24
Суддя: Заїка Микола Миколайович
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6650/24 Суддя (судді) першої інстанції: Парненко В.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Заїки М.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» AT «Укрзалізниця» до Північно-східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИЛА:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» AT «Укрзалізниця» (далі - АТ «Українська залізниця», позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області (далі - Північно-східний офіс Держаудитслужби, відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати Висновок відповідача від 26 вересня 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі: Бензин А-95, Дизельне паливо (09130000-9 - Нафта і дистиляти), ідентифікатор в електронній системі закупівель за № UA-2023-06-21-015022-a.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю оскаржуваного висновку з огляду на його необґрунтованість. Позивач вважає, що виявлені відповідачем в результаті моніторингу порушення не відповідають дійсності, спростовуються документально підтвердженими даними та суперечать вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», Інструкції з підготовки тендерної пропозиції. Стверджує, що ним код товару зазначено за показником четвертої цифри, як це передбачено законодавством, а тому твердження відповідача про необхідність зазначення коду товару, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі є безпідставними.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні позову.

При цьому суд першої інстанції виходив з обґрунтованості і законності спірного індивідуального акту.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, АТ «Українська залізниця» подало апеляційну скаргу, в якій просило рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог повністю, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення не враховано, що відповідно до пункту 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893 (далі - Порядок № 1082), під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо: назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

При цьому позивач наголошує, що пунктом 14 Порядку № 1082 встановлені критерії лише щодо обсягу опублікування інформації, водночас визначення коду, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції є виключною компетенцією замовника.

Також позивач зауважує, що кожна процедура закупівлі обов`язково повинна бути прив`язана до конкретного рядка плану закупівель. Це є обов`язковою технічною складовою електронної системи закупівель (один пункт плану - одна закупівля). При цьому, річний план закупівлі повинен містити назву предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником згідно Порядку визначення предмету закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 708 (далі - Порядок № 708), тобто, за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

З огляду на вказане позивач вважає, що визначаючи предмет закупівлі за одним кодом Єдиного закупівельного словника він, як замовник, діяв з дотриманням вимог законодавства.

Шостим апеляційним адміністративним судом ухвалою від 17 червня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому вказав на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги.

Зауважив, що замовником під час заповнення оголошення про проведення відкритих торгів за процедурою закупівлі UA-2023-06-21-015022-а було допущено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082, що підтверджено судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

При цьому відповідач зазначає, що Управління у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-21-015022-а, з урахуванням встановленого порушення, визначило конкретний захід (варіант поведінки) замовника: «…здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення», що свідчить про чіткість та визначеність висновку.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду 17 лютого 2025 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Керуючись положеннями частини першої статті 308 КАС України, колегія суддів здійснювала перегляд оскаржуваного судового рішення в межах апеляційної скарги відповідача.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Встановлено, що 21 червня 2023 року АТ «Українська залізниця» оголошено про проведення процедури закупівлі, предметом якої є закупівля: Бензин А-95, Дизельне паливо (09130000-9 - Нафта і дистиляти) та оприлюднено відповідну тендерну документацію, ідентифікатор в електронній системі закупівель Prozorro (https://prozorro.gov.ua/) UA-2023-06-21-015022-a.

Процедура закупівлі проводилась на підставі Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 (в редакції, що діяла на момент оголошення Процедури закупівлі).

Листом Державної аудиторської служби України № 003100-18/8714-2023 від 03 серпня 2023 року, підписаним заступником Голови Держаудитслужби, надано доручення офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинг процедур закупівель згідно з переліком, наведеному у додатку до листа.

Додаток до вищезазначеного листа містить Перелік процедур для здійснення моніторингу процедур закупівель, серед яких дорученням для проведення моніторингу визначено, зокрема, процедуру закупівлі під порядковим номером 840: UA-2023-06-21- 015022-а та встановлено відповідальний за проведення моніторингу орган державного фінансового контролю - Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області.

На підставі наказу Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 04 вересня 2023 року № 75-3 здійснено моніторинг Процедури закупівлі, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений у електронній системі закупівель 26 вересня 2023 року (далі - Висновок).

У Висновку зазначено: «Моніторингом питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення замовником норм чинного законодавства, а саме: абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082 в частині не зазначення коду згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Відомості веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель свідчать, що замовником обрано код предмету закупівлі «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти», що відповідає Порядку № 708. Разом з цим, замовник в порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082, в оголошенні про проведення відкритих торгів - в окремому електронному полі «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» - не вказав код товару, визначеного згідно з Національним класифікатором України Єдиний закупівельний словник ДК 021:2015, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про затвердження національного класифікатора України ДК 021:2015 та скасування національного класифікатора України ДК 021:2007» від 23 грудня 2015 року № 1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, відповідно до норм пункту 14 Порядку № 1082 в електронній системі закупівель зазначається номенклатурна позиція предмета закупівлі, а саме конкретне найменування товару, який замовник закуповує в межах предмета закупівлі. Згідно з відомостями веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями UA-2023-06-21-015022-а в графі «Назва номенклатурної позиції предмета закупівлі» в окремих рядках зазначено номенклатурні позиції предмету закупівлі: «Бензин А-95 (літри)»; «Паливо дизельне (літри)». При цьому, навпроти відповідних рядків в графі таблиці «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» зазначено код «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти». Натомість, відповідно до Єдиного закупівельного словника, код товару, що найбільше відповідає назві номенклатурних позицій предмета закупівлі: «Бензин А-95 (літри)» - код «ДК 021:2015: 09132000-3 - Бензин»; «Паливо дизельне (літри)» - код «ДК 021:2015: 09134200-9 - Дизельне паливо». Разом з цим, відповідно до абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082: під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів в оголошення в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація, зокрема, щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі».

З огляду на вказане відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082.

Враховуючи викладене, Північно-Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав АТ «Українська залізниця» здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.

Не погоджуючись з таким висновком відповідача та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості висновків контролюючого органу про порушення позивачем абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082, яке полягає в тому, що АТ «Українська залізниця» на етапі планування закупівлі обрано код предмету закупівлі «ДК 021:2015: 09130000-9 - Нафта і дистиляти», що відповідає Порядку № 708. Однак, в Оголошенні про проведення відкритих торгів, а саме, у графі «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі» не вказано код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, а вказано лише код предмета закупівлі за Єдиним закупівельним словником, тобто без зазначення коду згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назвам номенклатурних позицій предмету закупівлі.

Щодо встановленого у висновку зобов`язання про усунення порушення суд першої інстанції зауважив, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у даній ситуації, є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення моніторингу процедури закупівлі, а саме запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

При цьому судом зауважено, що вжиття позивачем заходів, направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, як це визначено в оскаржуваному висновку, призведе до відсутності висновків відповідача в цій частині по відношенню до позивача та відсутності необхідності подавати позивачем безпідставні позови до суду, що в свою чергу призведе до позитивного ефекту у вигляді зменшення зайвої роботи як позивача, так і відповідача.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII), згідно з частиною першою статті 1 якого здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За змістом частин першої, другої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Стаття 5 Закону № 2939-XIІ передбачає, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

З системного аналізу наведених вище правових норм слідує, що чинне законодавство надає органу державного фінансового контролю право здійснення контролю за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства право на пред`явлення обов`язкових до виконання вимог щодо усунення таких правопорушень та визначає процедуру звернення органу державного фінансового контролю до суду, проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII).

За приписами пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі- аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Статтею 5 Закону № 922-VIII визначено принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників. Так, закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Частинами другою - сьомою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із підстав, визначених цим пунктом, зокрема, у разі виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі, а також зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, частиною восьмою статті 8 Закону № 922-VIII чітко визначено порядок дій замовника публічної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу закупівлі порушень чинного законодавства при здійсненні публічної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, зазначених у висновку, зокрема шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно з частиною десятою статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.

Пунктом 2 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII визначено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію про назву предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності).

Положеннями пункту 3-7 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону № 2526-IX від 16 серпня 2022 року) установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Як наслідок, на виконання пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова від 12 жовтня 2022 року № 1178 «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі Особливості № 1178).

Як зазначено вище, в ході проведення моніторингу процедури закупівлі контролюючим органом було виявлено порушення Замовником пункту 14 Порядку № 1082, що полягає у не зазначенні замовником під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) коду послуги, визначеної згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне:

Пунктом 3 Особливостей № 1178 передбачено, що замовники, які зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

В свою чергу згідно з пунктом 24 Особливостей № 1178 замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку № 1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Таким чином положеннями Особливостей № 1178 визначено, що оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється замовником відповідно до Порядку № 1082.

У свою чергу, згідно пункту 14 Порядку № 1082, під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо:

назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі;

коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Пунктом 12 Порядку № 1082 передбачено, що під час розміщення в електронній системі закупівель інформації про предмет закупівлі в окремих полях зазначається інформація щодо:

назви предмета закупівлі (у разі визначення предмета закупівлі - послуга з виконання науково-технічних робіт, у цьому електронному полі зазначається конкретна назва науково-технічної роботи);

коду предмета закупівлі відповідно до класифікаторів або назва згідно з ДСТУ, державних або галузевих будівельних норм, які передбачені для визначення предмета закупівлі відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого Уповноваженим органом, та їх назви.

В свою чергу, згідно пункту 13 Порядку № 1082, крім полів, визначених пунктом 12 цього Порядку, у випадках, зазначених у цьому пункті, додатково в окремих полях заповнюється інформація щодо:

міжнародної непатентованої назви лікарського засобу (далі - МНН), у разі визначення предмета закупівлі - лікарський засіб. Якщо предмет закупівлі містить два та більше лікарських засобів, замовником зазначається МНН кожного лікарського засобу;

коду та назви медичного виробу відповідно до національного класифікатора НК 024:2019 «Класифікатор медичних виробів», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 05 лютого 2019 року № 159, у разі визначення предмета закупівлі - медичний виріб. Якщо предмет закупівлі містить два та більше медичних виробів, замовником зазначаються код та назва кожного медичного виробу;

коду за показниками третьої - п`ятої цифр Єдиного закупівельного словника, у разі визначення предмета закупівлі - послуга з професійної підготовки або перепідготовки, підвищення кваліфікації для безробітних громадян, що надається за рахунок коштів Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття.

Отже, пункт 14 Порядку № 1082 містить імперативну вимогу, відповідно до якої під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення в окремих електронних полях зазначається, зокрема, інформація щодо коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Верховний Суд в постанові від 16 серпня 2023 року в справі № 640/26943/20 дійшов висновку, що при оприлюдненні оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель зазначається така інформація: 1) узагальнена назва закупівлі; 2) код предмета закупівлі відповідно до Єдиного закупівельного словника за показником четвертої цифри підтягується в оголошення автоматично (з річного плану); 3) конкретна назва предмета закупівлі; 4) ДК код товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Отже, щоб правильно визначити предмет закупівлі і так само правильно оприлюднити всю необхідну інформацію, за висновками Верховного Суду у справі № 640/26943/20, необхідно керуватися Законом № 922-VIII, Порядком № 708 та Порядком № 1082.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 23 грудня 2015 року № 1749 затверджено Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» (далі - ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник»), зі змісту якого вбачається, що цей класифікатор Український Єдиний закупівельний словник (далі - ЄЗС) призначений замовникам державних закупівель для описування в повідомленнях про запрошення до участі в торгах (тендерах) предмета державних закупівель, а також вітчизняним товаровиробникам і надавачам послуг для пошуку тендерних пропозицій як у межах, так і поза межами України. Основний словник ЄЗС установлює коди та назви продукції та послуг, що можуть бути предметом закупівель.

Розділом 2 «Загальні положення» ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» встановлено, що основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту. Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином: перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y); перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y); перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y); перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y). Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра контрольна.

Відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону № 922, предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до інформації про предмет закупівлі, оприлюдненої в електронній системі закупівель, Замовник зазначив вид предмету закупівлі: товари - бензин А-95, дизельне паливо, класифікатор та код: ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти.

Водночас, Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, містить наступні номенклатурні позиції щодо товару, який є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема, 09132000-3 «Бензин», 09134200-9 «Дизельне паливо».

Як встановлено результатами моніторингу, під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено в інформації щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082.

Отже, позивач мав можливість визначити та вказати код товару в оголошенні згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, з метою дотримання вимоги пункту 14 Порядку № 1082

Верховний Суд у постанові від 05 березня 2020 року у справі № 640/10448/19 дійшов висновку, що код, затверджений Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015 запроваджено саме з метою оптимального планування закупівлі та визначення предмета закупівлі. Замовники повинні використовувати найбільш точні коди товарів, робіт і послуг, щоб зацікавлені постачальники могли отримати оптимальну інформацію, а замовники, в свою чергу, конкретний предмет закупівлі. Кодування передбачає використання від 2 до 9 цифр. Двозначні коди використовуються для позначення загальних категорій, восьмизначні коди стосуються конкретних товарів, робіт і послуг, дев`ята цифра є контрольним числом та служить для перевірки попередніх цифр.

Ураховуючи чітке та імперативне визначення в законодавстві однозначного алгоритму дій замовника під час зазначення кодів товару предмету закупівлі, а також ураховуючи, що позивачем у графі «Назва номенклатурної позиції предмета закупівлі» було визначено назви товару - бензин А-95, дизельне паливо, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позивач повинен був діяти саме так, як визначено це в Порядку № 1082, а саме: зазначати навпроти кожного відповідного рядка в графі таблиці «Код згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі», не узагальнюючий код для нафтопродуктів, а код, що найбільше відповідає назвам номенклатурних позицій предмета закупівлі.

Щодо доводів позивача про те, що судом не досліджено належним чином можливість замовника визначити окремі частини предмета закупівлі (лоти) за показниками четвертої-восьмої цифр Єдиного закупівельного словника, відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 708, колегія суддів уважає їх безпідставними, з огляду на таке.

Пунктом 5 розділу І Порядку № 708 передбачено, що замовник може визначити окремі частини предмета закупівлі (лоти) за показниками четвертої-восьмої цифр Єдиного закупівельного словника, обсягом, номенклатурою, місцем поставки товарів, виконання робіт або надання послуг.

Разом з тим, згідно з пунктом 39 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII частина предмета закупівлі (лот) - визначена замовником частина товарів, робіт чи послуг, на яку в межах єдиної процедури закупівлі/спрощеної закупівлі учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Отже, зазначення замовником під час проведення процедури закупівлі коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, відповідно до абзацу 3 пункту 14 Порядку № 1082, не є поділом предмета закупівлі.

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом в постанові від 18 листопада 2024 року по справі № 440/13533/21.

Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) позивачем не зазначено коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку № 1082, а тому висновок в цій частині є обґрунтованим.

Що стосується посилань позивача на неконкретизованість визначених відповідачем заходів щодо усунення виявленого порушення, а також безпідставність зобов`язання усунення ймовірних порушень у майбутньому, колегія суддів зазначає наступне:

З аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII та пункту 3 Розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 (далі Порядок № 552) слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.

При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом № 922-VIII, ні Порядком № 552. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.

Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 грудня 2023 року у справі № 160/18147/22.

Як встановлено судом, в оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано АТ «Українська залізниця» здійснити заходи (зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення) щодо недопущення в подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку № 1082 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю.

Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, які б були спрямовані на уникнення нових порушень під час проведення подібних процедур закупівель.

Колегія суддів вважає, що зміст зобов`язальної частини оскаржуваного висновку сформульовано Держаудитслужбою на виконання її владних управлінських функцій, за результатом проведеної перевірки, якою встановлено порушення позивачем пункту 14 Порядку № 1082.

На думку колегії суддів, визначений у спірному висновку спосіб усунення виявлених порушень, у цій конкретній ситуації, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Такий підхід узгоджується також із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 15 червня 2023 року у справі № 160/15844/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 160/18147/22.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову в задоволенні позову.

При цьому, інші доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно з частиною першою статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись статтями 242-244, 250, 271, 272, 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя М.М. Заїка

Судді Є.О. Сорочко

Є.В. Чаку

Повний текст постанови складено та підписано 11 березня 2025 року.