Справа № 640/7607/22
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7607/22 Суддя (судді) першої інстанції: Войтович І. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю.

за участю секретаря Коренко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кабінету міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Міністерство енергетики України та Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И Л А

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із позовом до Кабінету Міністрів України, у якому просили суд:

- визнати бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам протиправною;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 РОКУ у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним вище судовим рішенням позивачі звернулись із апеляційною скаргою, в якій вони просять скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 24 липня 2021 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» від 30 червня 2021 року №1590-IX (далі - Закон №1590-IX).

Вказаним Законом передбачено спрощення механізму приєднання об`єктів замовника до газотранспортної або газорозподільної системи, що підвищить ефективність використання газової інфраструктури, спростить процедуру приєднання до газових мереж, якими володіють суб`єкти природних монополій.

Зокрема, Закон №1590-IX передбачає:

- зміни до Закону України «Про ринок природного газу», якими скасовується обов`язковий поділ приєднання на типи, зміна підходів щодо визначення плати за приєднання та нормування строків виконання заходів з приєднання;

- зміни до Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», зокрема, вводиться інструмент державного контролю за використанням ресурсів імпортованого природного газу та природного газу власного видобутку - Інформаційна база даних споживання природного газу.

Відповідно до пп. 2) у Законі України «Про ринок природного газу» Закону №1590-IX назву розділу назву розділу IV доповнити словами «ПРИЄДНАННЯ ДО ГАЗОТРАНСПОРТНОЇ ТА ГАЗОРОЗПОДІЛЬНИХ СИСТЕМ» та доповнено статтю 19-1 змістом Приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи, а саме п. 11 визначено, що за ініціативи замовника може бути проведена незалежна експертиза технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам затверджується Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо експертизою встановлено порушення оператором газорозподільної системи або оператором газотранспортної системи чинних стандартів, норм та правил у підготовлених (виданих) ним технічних умовах приєднання (вихідних даних), такий оператор зобов`язаний протягом п`яти календарних днів усунути виявлені порушення та видати нові технічні умови.

Оператор газорозподільної системи або оператор газотранспортної системи, що допустив порушення чинних стандартів, норм та правил у підготовлених ним технічних умовах приєднання (вихідних даних), зобов`язаний компенсувати замовнику витрати, понесені ним на проведення експертизи.

Пунктом 12 передбачено, що проектування та будівництво об`єктів газотранспортної системи або газорозподільної системи здійснюються відповідно до законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також технічних умов приєднання (які визначають вихідні дані для проектування газових мереж зовнішнього та внутрішнього газопостачання), передбачених кодексом газотранспортної системи або кодексом газорозподільних систем.

Пунктом 13 визначено, що оператори газорозподільних систем забезпечують функціонування електронних сервісів надання послуги з приєднання, які мають забезпечити взаємодію та документообіг між замовником та оператором газорозподільної системи у процесі приєднання, інформування замовника про стан надання послуги з приєднання та забезпечити відображення інформації про поточний стан виконання відповідних організаційних та технічних заходів, які здійснюються для надання послуги з приєднання замовнику, із зазначенням очікуваних та граничних строків їх виконання. Мінімальні вимоги до інформаційного наповнення електронних сервісів надання послуги з приєднання визначаються у кодексі газорозподільних систем.

Відповідно до п. 14 закупівля товарів, робіт і послуг з проектування, будівництва, реконструкції та/або технічного переоснащення об`єктів газопостачання (до точки приєднання замовника) під час надання послуг з приєднання здійснюється оператором газотранспортної системи або газорозподільної системи на конкурентних засадах (крім розроблення проектної документації на будівництво мереж зовнішнього газопостачання при стандартному приєднанні).

Відповідно до п. 16 якщо з технічних причин неможливо чи недоцільно організувати місце встановлення вузла обліку в точці приєднання, місце встановлення вузла обліку визначається в найближчій точці до межі балансової належності. У такому разі проектна та кошторисна частини щодо організації вузла обліку визначаються у відповідному проекті зовнішнього або внутрішнього газопостачання.

Проект внутрішнього газопостачання, який передбачає організацію вузла обліку, та кошторис витрат на організацію вузла обліку в цій частині погоджуються замовником з оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи. В інших випадках проект внутрішнього газопостачання не потребує погодження з оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи.

Погодження здійснюється оператором газотранспортної системи або оператором газорозподільної системи у строк, що не перевищує 15 календарних днів, або у цей самий строк надається (за наявності) вичерпний перелік зауважень, який повинен містити посилання на конкретне положення цього Закону, законодавства у сфері містобудівної діяльності або кодексу газотранспортної системи, або кодексу газорозподільних систем, якому не відповідає розроблений проект.

Ненадання погодження або вичерпного переліку зауважень у визначений строк є правопорушенням на ринку природного газу, за вчинення якого застосовується санкція, встановлена цим Законом за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.

Згідно розділу II Прикінцеві положення Закону №1590-IX

« 1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності.

2. Кабінету Міністрів України:

протягом двох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити положення про інформаційну базу даних споживання природного газу та визначити держателя і адміністратора інформаційної бази даних споживання природного газу;

протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам;

протягом шести місяців з дня набрання чинності цим Законом забезпечити створення та функціонування інформаційної бази даних споживання природного газу;

у 2022 році поінформувати Верховну Раду України про стан виконання цього Закону.

3. Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг:

протягом чотирьох місяців з дня набрання чинності цим Законом внести зміни до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності на ринку природного газу в частині встановлення обов`язку ліцензіатів вносити відомості про споживачів природного газу, приєднаних до мереж ліцензіатів, до інформаційної бази даних споживання природного газу у випадках та обсязі, встановлених положенням про інформаційну базу даних споживання природного газу;

протягом чотирьох місяців з дня набрання чинності цим Законом внести зміни до кодексу газотранспортної системи, кодексу газорозподільних систем та методології встановлення плати за приєднання до газотранспортних і газорозподільних систем, що випливають із цього Закону.»

Відтак, абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» від 30 червня 2021 року №1590-IX (далі - Закон №1590-IX) визначено, що Кабінет Міністрів України зобов`язаний «протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам».

Пунктом 1 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи» визначено, що «Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності».

На офіційному сайті Верховної ради України, за посиланням https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/1590-20, Закон набрав чинності 24 липня 2021 року.

Пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694//1/1-21 доручено Галущенку Г. В., Чернишову О. М., Любченку О. М.. Марченку С.М., Малюсці Д.Л. підготувати за участю НКРЕКП і в установленому порядку подати на розгляд Уряду проєкт нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам було покладено на Міністерство енергетики України (далі - Міненерго) за участю НКРЕКП.

Листом від 23.09.2021 № 35694/2/1-21 Міненерго повідомило Уряд України про те, що 23.09.2021 в Міненерго відбудеться нарада щодо обговорення проекту нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Учасниками наради будуть представники НКРЕКП, НАК «Нафтогаз України», Філії «Центр метрології та газорозподільних систем» акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» та Державної інспекція енергетичного нагляду України. Після проект нормативно-правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам буде направлено на погодження до зацікавлених центральних органів виконавчої влади. Далі вказаний проект буде направлено до Уряду у найкоротші терміни відповідно до Регламентних вимог.

Також, Міненерго за даним листом просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на 04.11.2021.

Листом від 09.11.2021 № 35694/3/1-21 повідомлено Кабінет Міністрів про те, що Міненерго спільно із Філією «Центр метрологій та газорозподільних систем» акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» розробило проект нормативно-правового щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, який найближчим часом буде направлено на погодження до зацікавлених центральних органів виконавчої влади. Далі вказаний проект буде направлено до Уряду у найкоротші терміни відповідно до Регламентних вимог.

Також, зазначеним листом Міненерго, просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на 06.12.2021.

Секретаріатом Кабінету Міністрів надіслано до державних органів за списком лист від 07.12.2021 № 39740/0/2-21 щодо надання інформації Кабінету Міністрів про стан виконання завдання, визначеного пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України від 17.08.2021 № 35694/1/1- 21.

Листом від 16.12.2021 № 35694/6/1-21 Міненерго повідомило Уряд України, що розроблення проекту Порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам передбачено частиною одинадцятою статті 19-1 Закону України «Про ринок природного газу». Цією ж статтею передбачено, що проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Водночас, на сьогодні, відповідно до Плану заходів щодо запобігання зловживанню надмірним впливом особами, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархами), затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 № 1582-р. здійснюється робота з підготовки законопроекту «Про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання питань забезпечення безпеки постачання електричної енергії та природного газу)». Зазначеним вище законопроектом пропонується, зокрема, покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, а також надання висновку стосовно їх обрунтованості на Держенергонагляд».

Міненерго у зазначеному листі також просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам на II квартал 2022 року.

Подібного змісту також було підготовлено лист Міненерго від 25.01.2022 № 35694/8/1-21, який був направлений на адресу Кабінету Міністрів України із проханням також перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 на II квартал 2022 року.

Відтак, станом на момент отримання від Секретаріату Кабінету Міністрів України документів наданих листом від 04.07.2022 №12915/0/2-22 Міненерго не подано до Кабінету Міністрів України на розгляд спірного проєкту.

Судом також встановлено, що 26.07.2022 Міненерго направило на розгляд проєкт постанови до Міністерства фінансів України, Міністерства економіки України та НКРЕКП для його погодження.

01.08.2022 Міністерство фінансів України надало висновок, 04.08.2022 Міністерство економіки України надало висновок, 05.08.2022 НКСЕКР надало пропозиції.

28.07.2022 Міненерго звернулось до Міністерства цифрової трансформації України щодо проведення цифрової експертизи проєкту постанови. 08.08.2022 Міністерство цифрової трансформації України надало висновок про проведення цифрової експертизи проєкту постанови.

28.07.2022 Міненерго звернулось до НАЗК щодо проведення антикорупційної експертизи та Урядового офісу координації європейської та Евроатлантичної інтеграції Секретаріату КМУ щодо проведення експертизи на відповідність зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції.

Згідно наявного у справі листа НКРЕКП від 05.08.2022 №7774/16.4.2/7-22 адресованого до Міненергетики, вбачається що НКРЕКП (Регулятор), розглянула проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», надісланий листом Міністерства енергетики України від 26.07.2022 № 26/1.1-7.3-10328, та в межах компетенції повідомила, що не погоджує запропонований проєкт з огляду на те, що проєкт Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи (далі - проєкт Порядку) потребує суттєвого доопрацювання оскільки містить положення, що суперечать положенням Закону України «Про ринок природного газу». Викладено свої пропозиції та зокрема вказано, що положеннями статті 191 Закону передбачено, що за ініціативи замовника може бути проведена незалежна експертиза технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам. Проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим, відповідно до положень Закону визначення переліку організацій, що можуть здійснювати експертизу технічних умов є виключними Повноваженнями Міністерства розвитку громад та територій України.

Листом від 22.09.2022 № КМ/1.1-7.3-13898 Міненерго направило до Уряду України проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», підготовлений на виконання пункту 2 доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 до Закону України від 30 червня 2021 року № 1590-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи», в частині підготовки проекту нормативно- правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам.

Секретаріатом Кабінету Міністрів України листом від 20.10.2022 № 21642/0/2-22 було повернуто Міненерго вказаний вище проєкт постанови з метою забезпечення проведення узгоджувальних процедур щодо проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», що внесений Міненерго листом від 22 вересня 2022 року № КМ/1.1-7.3-13898 в частині вжиття вичерпних заходів для врегулювання існуючих розбіжностей, а також надання обов`язкових додатків.

В подальшому Міненерго листом від 22.11.2022 № KM/1.1-7.3-18636 надіслало до Кабінету Міністрів України доопрацьований проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи».

Також. Судом встановлено, що 24.10.2022 Міненерго було проведено нараду щодо обговорення проєкту постанови з метою доопрацювання проєкту постанови. 22.11.2022 Міненерго направлено на розгляд до КМУ доопрацьований проект постанови з додатками.

04.01.2023 Міністерство енергетики України направило лист про опрацювання проєкту постанови до Міністерства розвитку громад та територій України, Міністерства цифрової трансформації України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України, Міністерства економіки України та НКРЕКП для проведення відповідних експертиз та його погодження. 05.01.2023 Міністерство розвитку громад та територій України на виконання засідання Урядового комітету з питань економічної, фінансової політики, паливно- енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури від 26.12.2022 надало Міністерству енергетики України інформацію щодо доопрацювання проєкту постанови.

09.01.2023 Міністерство юстиції України направило лист щодо проведення правової експертизи доопрацьованої редакції проєкту постанови. 09.01.2023 Міністерство фінансів України та Міністерство економіки України надали висновок до проєкту постанови.

14.01.2023 НКРЕКП направило лист щодо доопрацювання проєкту постанови.

30.01.2023 Міністерство цифрової трансформації України надало висновок про проведення цифрової експертизи.

10.05.2023 та 11.07.2023 Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України направило зауваження до Міністерства енергетики України.

20.07.2023 Міністерством енергетики України проведено нараду, за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та НАК «Нафтогаз України» (протокол додається).

З метою фіналізації редакції проєкту постанови Міненерго 25.07.2023 проведено повторну нараду, за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та НАК «Нафтогаз України» та вирішено, Міненерго провести повторну нараду щодо фіналізації редакції проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам, правилам» за участю Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, НАК «Нафтогаз України», НКРЕКП та спеціалізованих експертних організацій.

18.09.2023 року Міністерство енергетики України направило на погодження заінтересованим органам доопрацьований проєкт постанови.

25.09.2023 року Міністерство фінансів України надало висновок до проєкту постанови.

26.09.2023 року НКРЕКП направило лист щодо доопрацювання проєкту постанови.

05.10.2023 року Міністерство економіки України надало висновок до проєкту постанови.

16.10.2023 Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України надало свої зауваження.

04.04.2024 року проєкт постанови був направлений до Кабінету Міністрів України для винесення на розгляд.

14.05.2024 року вказаний проєкт був повернутий Кабінетом Міністрів України на доопрацювання.

24.07.2024 року проєкт постанови був направлений Міністерством енергетики України на погодження до Державної регуляторної служби України.

17.10.2024 року проєкт постанови був погоджений Державною регуляторною службою України.

Станом на 18.02.2025 проєкт перебуває на узгодженні у структурних підрозділів Міністерства енергетики України.

Позивачі, ОСОБА_1 як сертифікований інженер-проектувальник та ОСОБА_2 , замовник щодо ініціювання проведення експертизи технічних умов приєднання, вважають, що враховуючи положення даного Закону №1590-IX Кабінет Міністрів України мав розробити Порядок до 24 жовтня 2021 року та станом на дату подання даної позовної заяви такий Порядок не розроблено, що є порушенням вимог абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX.

Вважаючи бездіяльність Кабінету Міністрів України протиправною, позивачі звернулись до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що враховуючи повноваження та обов`язки Кабінету Міністрів України покладені на нього чинним законодавством, зокрема, згідно абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX КМУ мав протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, та оскільки розроблення проєкту було покладено на Міненерго, Кабінет Міністрів України вчиняв усі необхідні дії щодо здійснення моніторингу виконання органами виконавчої влади актів КМУ та доручень Прем`єр-міністра в частині дотримання строків, визначених для їх виконання, що передбачено пп. 2 п. 1 параграфу 79 Регламенту та оскільки, Міненерго не подало на розгляд КМУ проєкту, дії останнього не можуть свідчити та не є підтвердженням наявності бездіяльності КМУ по невиконанню абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX, вчиняти дії по затвердженню проєкту нормативно-правового акту у КМУ були відсутні, та вході розгляду справи протилежного судом не встановлено та позивачами належними та достатніми доказами бездіяльність КМУ не доведено

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянтів безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 113 Конституції України Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Частиною першою статті 1 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" передбачено, що Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Кабінет Міністрів України здійснює виконавчу владу безпосередньо та через міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, Раду міністрів Автономної Республіки Крим та місцеві державні адміністрації, спрямовує, координує та контролює діяльність цих органів (частина друга статті 1 Закону України "Про Кабінет Міністрів України").

Стаття 4 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" передбачено, що Кабінету Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Організація, повноваження і порядок діяльності Кабінету Міністрів України визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України.

Кабінет Міністрів України відповідно до Конституції України та цього Закону затверджує Регламент Кабінету Міністрів України, який визначає порядок проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень, інші процедурні питання його діяльності, а також визначає порядок розроблення, виконання та моніторингу виконання програмних документів Кабінету Міністрів України.

Згідно частини 1 статті 19 Закону № 794-VII діяльність Кабінету Міністрів України спрямовується на забезпечення інтересів Українського народу шляхом виконання Конституції та законів України, актів Президента України, а також Програми діяльності Кабінету Міністрів України, схваленої Верховною Радою України, вирішення питань державного управління у сфері економіки та фінансів, соціальної політики, праці та зайнятості, охорони здоров`я, освіти, науки, культури, спорту, туризму, охорони навколишнього природного середовища, екологічної безпеки, природокористування, правової політики, законності, забезпечення прав і свобод людини та громадянина, запобігання і протидії корупції, розв`язання інших завдань внутрішньої і зовнішньої політики, цивільного захисту, національної безпеки та обороноздатності.

Кабінет Міністрів України здійснює постійний контроль за виконанням органами виконавчої влади Конституції України та інших актів законодавства України, вживає заходів щодо усунення недоліків у роботі зазначених органів (частина 2 статті 19 Закону № 794-VII).

Статтею 41 Закону № 794-VII регламентовано, що Кабінет Міністрів України спрямовує свою діяльність на виконання Конституції та законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, Програми діяльності Кабінету Міністрів України, схваленої Верховною Радою України.

Кабінет Міністрів України відповідно до Конституції та законів України здійснює свої повноваження шляхом прийняття рішень на його засіданнях більшістю голосів від посадового складу Кабінету Міністрів України, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону.

Частиною першою та частиною третьою статті 49 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" передбачено, що Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти - постанови і розпорядження. Акти Кабінету Міністрів України з організаційно-розпорядчих та інших поточних питань видаються у формі розпоряджень Кабінету Міністрів України, що кореспондується з параграфом 29 глави 1 розділу 4 Регламенту Кабінету Міністрів України затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2007 року №950.

Відповідно до частини 1-3 статті 50 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" право ініціативи у прийнятті актів Кабінету Міністрів України мають члени Кабінету Міністрів України, центральні органи виконавчої влади, державні колегіальні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; проекти актів Кабінету Міністрів України готуються міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, державними колегіальними органами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями; проекти актів Кабінету Міністрів України вносяться на розгляд Кабінету Міністрів України Секретаріатом Кабінету Міністрів України, міністерствами, центральними органами виконавчої влади (крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через відповідного члена Кабінету Міністрів України), державними колегіальними органами, місцевими державними адміністраціями.

Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень, зокрема Кабінета Міністрів України, може мати зовнішню форму поведінки (діяння), що полягає у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Тобто, бездіяльність суб`єкта владних повноважень є такою, що порушує права і свободи особи в тому разі, якщо певні дії повинні, але не вчиняються суб`єктом владних повноважень на реалізацію покладеної на нього компетенції (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2022 у справі № 990/46/22).

Разом з тим, пунктом 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" від 27 лютого 2014 року № 794-VII визначено, що до основних завдань Кабінету Міністрів України належать: забезпечення проведення бюджетної, фінансової, цінової, інвестиційної, у тому числі амортизаційної, податкової, структурно-галузевої політики; політики у сферах праці та зайнятості населення, соціального захисту, охорони здоров`я, освіти, науки і культури, охорони природи, екологічної безпеки і природокористування.

Пунктом 1-2 частини 1 статті 20 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" від 27 лютого 2014 року № 794-VII передбачено, що основними повноваженнями Кабінету Міністрів України, зокрема, є забезпечення проведення державної економічної політики, здійснення прогнозування та державне регулювання національної економіки; забезпечення розроблення і виконання загальнодержавних програм економічного та соціального розвитку. У сферах соціальної політики, охорони здоров`я, освіти, науки, культури, спорту, туризму, охорони навколишнього природного середовища та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій забезпечує проведення державної соціальної політики, вживає заходів щодо підвищення реальних доходів населення та забезпечує соціальний захист громадян, забезпечує розроблення та виконання державних програм соціальної допомоги, вживає заходів щодо зміцнення матеріально-технічної бази закладів соціального захисту осіб з інвалідністю, пенсіонерів та інших непрацездатних і малозабезпечених верств населення.

При цьому, пункт 3 статті 116 Конституції України визначає, що до повноважень Кабінету Міністрів України належить забезпечення проведення фінансової, цінової, інвестиційної та податкової політики; політики у сферах праці й зайнятості населення, соціального захисту, освіти, науки і культури, охорони природи, екологічної безпеки і природокористування.

Так, рішеннями Конституційного Суду України від 26.12.2011 року № 20-рп/2011 та від 25.01.2012 року № 3-рп/2012 підтверджено конституційність повноважень Кабінету Міністрів України щодо реалізації політики у сфері соціального захисту, в тому числі регулювання порядку та розмірів соціальних виплат і допомоги, які фінансуються за рахунок коштів Державного бюджету України, виходячи з фінансових можливостей держави.

Таким чином, Кабінет Міністрів України у відповідності до норм чинного законодавства має право формувати, встановлювати та затверджувати державні соціальні стандарти і нормативи.

Розроблення проекту акта починається невідкладно після отримання відповідного завдання та триває виходячи з необхідності врахування у загальному часі підготовки проекту акта вимог, встановлених цим Регламентом щодо часу, достатнього для погодження проекту акта заінтересованими органами, та часу, достатнього для проведення правової експертизи Мін`юсту та експертизи Секретаріату Кабінету Міністрів.

Згідно частини першої статті 51 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» постанови та розпорядження КМУ приймаються на засіданнях КМУ шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу КМУ, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону.

Пунктом 2 параграфу 33 Регламенту визначено, що розробниками проектів актів Кабінету Міністрів є міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, державні колегіальні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації відповідно до своєї компетенції.

Відповідно до пп.2 п. 1 параграфу 79 Регламенту передбачено, що Секретаріат Кабінету Міністрів здійснює моніторинг виконання органами виконавчої влади актів Кабінету Міністрів та доручень Прем`єр-міністра в частині дотримання строків. визначених для їх виконання.

Згідно з п. 1 параграфу 48 глави 5 Регламенту передбачено, що проекти актів Кабінету Міністрів вносяться на розгляд Кабінету Міністрів Прем`єр-міністром. Першим віце-прем`єр-міністром, віце-прем`єр-міністром, міністром, який не очолює міністерство, а також міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади (крім тих органів, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідних міністрів), державними колегіальними органами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями.

Проекти актів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідного міністра, вносяться на розгляд Кабінету Міністрів відповідним міністром.

Проекти актів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується Кабінетом Міністрів через відповідного міністра, вносяться на розгляд Кабінету Міністрів відповідним міністром.

Центральні органи виконавчої влади забезпечують підготовку та подання відповідному міністрові матеріалів (виступів) до таких проектів актів для їх представлення на засіданні Кабінету Міністрів.

Проекти актів Кабінету Міністрів, підготовлені центральними органами виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується безпосередньо Кабінетом Міністрів, представляє на засіданні Кабінету Міністрів Міністр Кабінету Міністрів.

Як встановлено та зазначено судом першої інстанції розроблення проєкту нормативно-правового акту щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам відповідно до Закону №1590-IX було покладено за пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України Д.Шмигаля від 17.08.2021 № 35694//1/1-21 на Міністерство енергетики України за участю НКРЕКП.

В свою чергу, Міненерго згідно листів від 23.09.2021 № 35694/2/1-21, від 09.11.2021 № 35694/3/1-21, від 16.12.2021 № 35694/6/1-21, від 25.01.2022 № 35694/8/1-21, адресованих до КМУ повідомило із посиланням на ч. 11 ст. 19-1 Закону №1590-IX та на розпорядження Кабінету Міністрів України від 24.11.2021 № 1582-р, зокрема, що спірний Проєкт розроблено та проведення експертизи здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно, здійснюється робота з підготовки законопроекту «Про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання питань забезпечення безпеки постачання електричної енергії та природного газу)», яким пропонується, відповідно, покласти повноваження з проведення експертизи технічних умов приєднання до газотранспортної чи газорозподільної системи, а також надання висновку стосовно їх обґрунтованості на Держенергонагляд. Проєкт буде подано до Уряду найближчим часом.

Колегія суддів, наголошує, що оскільки Проєкт не було належним чином розроблено та відповідно подано до Уряду, Міненерго в кожному із своїх листів, просило перенести контрольний термін виконання доручення Прем`єр-міністра України Дениса Шмигаля від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 щодо підготовки проекту нормативно-правового акта про затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, за останнім листом на II квартал 2022 року, то протиправної бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо затвердження цього порядку не має.

Відповідно до вказаних вище положень діючого законодавства та інших нормативно-правових актів Секретаріатом Кабінету Міністрів були надіслані до Міністерства юстиції, Міненерго, Мінрегіон, Міністерства економіки, Міністерства фінансів лист від 07.12.2021 № 39740/0/2-21, до Міністерства юстиції 04.07.2022 №12915/0/2-22 щодо надання інформації Кабінету Міністрів України про стан виконання завдання, визначеного пунктом 2 резолюції Прем`єр-міністра України від 17.08.2021 № 35694/1/1- 21, але станом на дату прийняття рішення судом першої інстанції Міненерго не було подано на розгляд КМУ спірного проєкту.

В ході розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій встановлено також, що НКРЕКП своїм листом від 05.08.2022 №7774/16.4.2/7-22 не було погоджено проєкт, вказуючи на необхідності проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, яка здійснюється незалежними організаціями, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Листом від 22.09.2022 № KM/1.1-7.3-13898 Міненерго направило до Уряду України проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», підготовлений на виконання пункту 2 доручення від 17.08.2021 № 35694/1/1-21 в частині підготовки проекту нормативно- правового акта щодо затвердження порядку проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам та Секретаріатом Кабінету Міністрів України листом від 20.10.2022 № 21642/0/2-22 було повернуто Міненерго вказаний вище проєкт постанови з метою забезпечення проведення узгоджувальних процедур щодо проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», що внесений Міненерго листом від 22 вересня 2022 р. № КМ/1.1-7.3-13898 в частині вжиття вичерпних заходів для врегулювання існуючих розбіжностей, а також надання обов`язкових додатків. В подальшому Міненерго листом від 22.11.2022 № KM/1.1-7.3-18636 надіслало до КМУ доопрацьований проєкт постанови.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів, зазначає, що відповідно до пункту 1 § 28-1 Регламенту урядовий комітет є робочим колегіальним органом Кабінету Міністрів, який утворюється для забезпечення ефективної реалізації повноважень Кабінету Міністрів, координації дій органів виконавчої влади шляхом вироблення узгодженої позиції щодо проектів нормативно-правових актів, програмних документів Кабінету Міністрів, документів з питань планування діяльності Кабінету Міністрів, інших документів, що подаються на розгляд Кабінету Міністрів.

Пунктом 2 вказаного параграфу передбачено, що урядовий комітет, зокрема:

1) врегульовує розбіжності щодо проектів програмних документів Кабінету Міністрів, документів з питань планування діяльності Кабінету Міністрів, а також проектів законів, актів Президента України та Кабінету Міністрів, стосовно яких: заінтересованими органами висловлено зауваження щодо суті проекту акта, зокрема стосовно обставин (ризиків та обмежень), які створюють значні перешкоди щодо реалізації державної політики у сферах, віднесених до їх компетенції; Секретаріатом Кабінету Міністрів висловлено зауваження щодо суті проекту акта; Мін`юстом висловлено зауваження до проекту акта за результатами проведення правової експертизи та/або Секретаріатом Кабінету Міністрів зроблено висновки щодо невідповідності проекту акта законодавству, програмним документам Кабінету Міністрів, зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції, у тому числі міжнародно-правовим, та праву Європейського Союзу (acquis ЄС), якщо такі зауваження залишилися неврахованими після розгляду на нараді державних секретарів; Національним агентством з питань запобігання корупції за результатами проведення антикорупційної експертизи надано рекомендації щодо можливих способів усунення виявлених у проекті акта факторів, що сприяють або можуть сприяти вчиненню корупційних правопорушень, якщо такі рекомендації не враховані головним розробником;

3) готує пропозиції Кабінетові Міністрів, які оформляються у вигляді протоколу засідання, щодо прийняття рішень стосовно розглянутих проектів актів;

4) розглядає проекти експертних висновків Кабінету Міністрів до законопроектів, ініційованих народними депутатами України, в разі наявності розбіжностей у позиціях заінтересованих органів.

Пункт 3 § 55 Регламенту встановлює, що якщо за результатами розгляду проекту акта на засіданні урядового комітету розбіжності щодо нього врегульовано та головний розробник погодився з висловленими зауваженнями, такий проект повертається головному розробнику для доопрацювання. Якщо строк доопрацювання не визначено, проект вноситься до Кабінету Міністрів не пізніше ніж через 10 днів після його розгляду на засіданні урядового комітету та подається для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів після проведення Секретаріатом Кабінету Міністрів повторної експертизи.

Згідно наданого до справи витягу з протоколу №31 вбачається, що 26 грудня 2022 року на засіданні Урядового комітету з питань економічної, фінансової політики, паливно-енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури, вирішено подати проєкт постанови для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів після його погодження Міненерго з Мінінфраструктури, а також додаткового опрацювання проекту акта з Мінфіном та НКРЕКП з урахуванням їх зауважень та за результатами у разі потреби його доопрацювання.

Згідно з пунктом 3 параграфу 28-1 Регламенту рішення урядового комітету, прийняті в межах його повноважень, обов`язкові для виконання.

Пунктом 17 параграфу 28-6 Регламенту встановлено, що рішення, прийняті на засіданні урядового комітету, доводяться до виконавців у формі витягів з протоколу засідання протягом одного робочого дня з моменту його підписання.

Відповідно до листа Секретаріату Кабінету Міністрів України від 28.12.2022 № 27495/0/2-22, з урахуванням прийнятого Урядовим комітетом з питань економічної, фінансової політики, паливно-енергетичного комплексу, стратегічних галузей промисловості, розвитку громад і територій та інфраструктури, рішення, було повернуто до Міненерго на доопрацювання проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи», а також матеріали і обов`язкові додатки до нього, надіслані Кабінетові Міністрів України листом від 22.11.2022 № КМ/1.1-7.3-18636.

Тобто станом на момент розгляду даної справи, доопрацьований проєкт постанови «Про затвердження Порядку проведення незалежної експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) до газотранспортної або газорозподільної системи» для розгляду на засіданні Кабінету Міністрів України, Міненерго не подавався.

Також колегія скуддів вважає необхідним зазначити, що частиною другою статті 47 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» передбачено, що Секретаріат Кабінету Міністрів України забезпечує підготовку та проведення засідань Кабінету Міністрів України та діяльність Прем`єр-міністра України, Першого віце-прем`єр-міністра України, віце-прем`єр-міністрів України та міністрів України, які не очолюють міністерства. Секретаріат здійснює контроль за своєчасним поданням органами виконавчої влади проектів законів, проектів актів Кабінету Міністрів України, інших документів для підготовки їх до розгляду Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим колегія суддів, погоджується з висновком суду першої інстанції, що на законодавчому рівні встановлено орган відповідальний за своєчасне подання проектів законів, проектів актів Кабінету Міністрів України, інших документів для підготовки їх до розгляду Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів, також погоджується з висновком суду першої інстанції, що враховуючи повноваження та обов`язки Кабінету Міністрів України покладені на нього чинним законодавством, зокрема, згідно абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX КМУ мав протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом затвердити порядок проведення експертизи технічних умов приєднання (вихідних даних) на відповідність чинним стандартам, нормам та правилам, та оскільки розроблення проєкту було покладено на Міненерго, Кабінет Міністрів України не міг дотриматись строків, визначених для їх виконання, що передбачено пп. 2 п. 1 параграфу 79 Регламенту та оскільки, Міненерго не подало на розгляд КМУ проєкту, дії останнього не можуть свідчити та не є підтвердженням наявності бездіяльності Кабінету Міністрів України по невиконанню абз. 2 пункту 2 розділу ІІ Закону №1590-IX, вчиняти дії по затвердженню проєкту нормативно-правового акту у Кабінету Міністрів України були відсутні, та вході розгляду справи протилежного судом не встановлено та позивачами належними та достатніми доказами бездіяльність КМУ не доведено.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

При цьому, проаналізувавши вказані вище та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог та вважає, що судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню.

Також, аналізуючи всі доводи учасників справи, судова колегія приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянти не надали до суду належних доказів, що б підтверджували факт незаконності та необґрунтованості рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма

Повне судове рішення складено « 10» березня 2025 року.