Справа № 520/3946/25
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

11 березня 2025 року Справа № 520/3946/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про розгляд справи за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТДІЛ» (61036, м. Харків, вул. Морозова, 7, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, 46, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення №5 від 22.10.2024, №5 від 22.10.2024, №5 від 22.10.2024, винесені ГУ ДПС у Харківській області відносно ТОВ «Бестділ».

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Від відповідача до суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому містяться клопотання:

- відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України провести розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, повідомивши про дату, місце та час розгляду справи;

- відповідно до ч. 4 ст. 260 КАС України постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи клопотання представника відповідача, дійшов наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років" (ч.4 ст.12 КАС України).

Відповідно до п.10 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

З аналізу наведених вище норм права слідує, що питання розгляду справи за правилами загального або спрощеного провадження вирішується саме судом під час відкриття провадження у справі, враховуючи складність справи та інші обставини, які є підставою для визначення форми адміністративного судочинства.

Постановляючи ухвалу про відкриття провадження у справі, суд виходив з положень статті 12 КАС України.

При цьому, враховуючи предмет даного адміністративного позову, суд не встановив обставин, передбачених ч.4 ст.12 КАС України для призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Будь-яких інших обставин для розгляду справи за правилами загального позовного провадження судом, також, не встановлено.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. (ч.ч.5, 7 ст.262 КАС України).

За правилами ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Під час відкриття провадження у справі судом не встановлено обставин, які вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, які є незначної складності.

Разом з тим, заявляючи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, відповідач не навів жодного обґрунтування на підтвердження доцільності та необхідності такого порядку розгляду.

Суд зазначає, що подання відповідного клопотання саме по собі не є достатньою підставою для його задоволення, оскільки відповідно до процесуального законодавства особа, яка ініціює зміну порядку розгляду справи, зобов`язана належним чином мотивувати свою позицію та підтвердити її відповідними доводами.

Відповідач, подаючи клопотання, не зазначив жодних конкретних обставин, які б свідчили про складність справи, необхідність дослідження значного обсягу доказів, заслуховування свідків чи інших обставини, що могли бути підставою для переходу до загального позовного провадження або розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Таким чином, суд зазначає, що саме по собі подання клопотання, без наведення мотивів та відповідного обґрунтування, не може слугувати достатньою підставою для зміни порядку розгляду справи.

Крім того, суд наголошує, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у письмовому провадженні) не позбавляє та не обмежує учасників справи у наданні письмових заяв по суті та додаткових письмових пояснень у порядку, визначеному вимогами Кодексу адміністративного судочинства України.

Як зазначалося, спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін є однією з форм адміністративного судочинства, призначеною для швидкого та ефективного вирішення справ незначної складності. Таке провадження передбачає можливість розгляду справи без виклику учасників процесу, якщо суд не встановив обставин, що вимагають іншого порядку розгляду.

Разом з тим, КАС України прямо передбачено право учасників процесу подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, що дозволяє їм повною мірою реалізувати свої процесуальні права.

Сторони можуть користуватися і іншими правами, визначеними ст.ст.44, 47 КАС України.

Отже, сторони у справі мають можливість звертатися до суду із письмовими заявами, клопотаннями, поясненнями тощо, із зазначенням своїх доводів, міркувань та інших питань, що стосуються предмету позову та з процесуальних питань, які виникають під час судового розгляду справи.

Відповідно до частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити у задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що вона належить до категорії незначної складності, що обумовлює її розгляд у письмовому провадженні без виклику сторін.

Таким чином, розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін не позбавляє учасників процесу можливості реалізовувати своє право на судовий захист. Усі подані учасниками справи документи (заяви, клопотання, письмові пояснення тощо) досліджуються судом у межах розгляду справи у порядку, визначеному КАС України.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача.

Керуючись положеннями ст. 5, 12, 171, 248, 256, 257, 259, 260, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про розгляд справи за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТДІЛ» (61036, м. Харків, вул. Морозова, 7, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, 46, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.А. Полях