Справа № 758/107/25
Суддя: Блащук А. М.
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 758/107/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2025 року

Подільський районний суд міста Києва в складі судді Блащука А.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Бондара Романа Ігоровича, поданого до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування винесеної ним постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення і закриття провадження в цій адміністративній справі,-

УСТАНОВИВ:

Адвокат Бондар Р. І. звернувся до Подільського районного суду міста Києва в інтересах ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -

КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України, приходжу до висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

У ч. 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року (зі змінами) (Закон № 3674-VI).

Адвокат Бондар Р. І. у поданій позовній заяві зазначив про сплату судового збору за її подання у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить

605 грн 60 коп. Підтвердженням сплати судового збору є додана до позовної заяви квитанція від 30.12.2024 № @2PL818932. Необхідність сплати саме такого розміру судового збору адвокат Бондар Р. І. обґрунтовує зокрема правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Уважаю, що постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 не є релевантною за своїм змістом до фактичних обставин цієї справи.

Так, Великою Палатою Верховного Суду у вказаній постанові розглядалося питання сплати судового збору у випадку оскарження постанови районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 зазначено «відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон № 3674-VI не передбачає.

Тож особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить».

У справі, що розглядається за позовною заявою адвоката Бондара Р. І., поданої в інтересах ОСОБА_1 , адміністративне стягнення стосовно нього було накладено на підставі постанови, винесеної суб`єктом владних повноважень - ІНФОРМАЦІЯ_2 , а не судом (суддею).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 288 КУпАП постанову уповноваженого органу державної влади чи його посадової особи (як і постанову адміністративної комісії чи рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради (пункти 1, 2 цієї частини статті)) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведеним вище нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору у разі подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає

0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік»

№ 3460-IX від 9 листопада 2023 року з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн 00 коп.

Беручи до уваги наведене, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає

3 028*0,4=1211 грн 20 коп.

Беручи до уваги сплату судового розміру в сумі 605 грн 60 коп., що не є розміром судового збору, встановленим законом для цієї справи, за подання позовної заяви у цій справі потрібно доплати 605 грн 60 коп (1211 грн 20 коп - 605 грн 60 коп).

З реквізитами для сплати судового збору можна ознайомитись за посиланням: https://pd.ki.court.gov.ua/sud2607/gromadyanam/rs/.

Отже судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимоги, передбаченої ч. 3 ст. 161 КАС України, а саме не сплачено судовий збір у встановленому Законом № 3674-VI розмірі, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 в особі його представника адвоката Бондара Романа Ігоровича, поданий до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування винесеної ним постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення і закриття провадження в цій адміністративній справі - залишити без руху.

Встановити строк для доплати судового збору у розмірі 605 грн 60 коп - протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає її вимоги, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяА. М. Блащук