Справа № 520/22287/24
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

12 березня 2025 року Справа № 520/22287/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо відмови ОСОБА_1 , у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, станом на 01.01.2023 року, зі включенням в неї, окрім зазначених у довідці № 580 від 14.09.2023 року належних показників грошового забезпечення: посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, надбавки за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби у належних відсоткових та числових значеннях - премію у відсоткових середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії ОСОБА_1 за відповідною посадою;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.2023 року в яку, окрім зазначених у довідці № 580 від 14.09.2023 року показників грошового забезпечення: посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, надбавки за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби, які є належними у числовому та відсотковому значеннях, включити: премію у відсоткових середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії ОСОБА_1 за відповідною посадою.

Ухвалою суду від 15.08.2024 року прийнято позовну заяву за вказаним вище позовом до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі.

Ухвалою суду від 18.12.2024 року витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області відомості щодо конкретного відсотку надбавки за особливості проходження служби та премії, які було виплачено у січні 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач ОСОБА_1 звільнився на пенсію, або посадою, прирівняною до цієї посади; вказано витребувані документи надати до Харківського окружного адміністративного суду у строк протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали суду.

Ухвалою суду від 27.12.2024 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено; витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином засвідчену копію витягу з наказу про преміювання, на підставі якого було визначено розмір премії за січень 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився, або за прирівняною до цієї посади; вказано витребувані документи надати до Харківського окружного адміністративного суду у строк протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали суду.

Представником позивача також через канцелярію суду подано декілька клопотань, а саме: клопотання про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним, в якому останній просить суд постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з представника відповідача ОСОБА_2 штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та повторно витребувати від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином засвідчену копію витягу з наказу про преміювання, на підставі якого було визначено розмір премії за січень 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився, або за прирівняною до цієї посади, та клопотання про постановлення окремої ухвали, в якому останній просить суд постановити окрему ухвалу і направити її Міністру внутрішніх справ та Голові ДСНС України для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону та для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності посадових осіб ДСНС України та ГУ ДСНС України в Харківській області.

В обґрунтування поданого до суду представником позивача клопотання про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним представником позивача вказано, що на виконання ухвали суду від 18.12.2024 у справі № 520/22287/24 відповідачем було надано довідку про премії, яка вказана в неправильному розмірі. Ухвалою суду від 27.12.2024 по справі № 520/22287/24 повторно витребувано докази, а саме витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином засвідчену копію витягу з наказу про преміювання, на підставі якого було визначено розмір премії за січень 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився, або за прирівняною до цієї посади. Представником позивача зазначено, що на виконання ухвали суду від 27.12.2024 у справі № 520/22287/24 відповідачем надано довідку та витяг з наказу про преміюванння. Однак, відповідач повторно вводить суд в оману, а саме: позивач займав посаду старший пожежний 11-СДПЧ Фрунзенського району м.Харкова, що відповідає 6 тарифному розряду. Однак, відповідачем же надано довідку та витяг з наказу за посадою заступник начальника відділу Ізюмського районного управління, що відповідає 29 тарифному розряду. Тобто, відповідач вже вдруге умисно зазначає невірний розмір премії, тому що згідно з додатком до наказу ДСНС від 13.01.2023 № 35 в редакції Наказу ДСНС від 03.02.2023 № 102: - за 6 тарифним розрядом розмір премії - до 415% посадового окладу; - за 20 і вище тарифним розрядом розмір премії - до 290% посадового окладу. Таким чином, чим вище тарифний розряд, тим менше розмір премії, і відповідач умисно надає інформацію на 23 тарифних розрядів вище з метою введення суду в оману.

В обґрунтування поданого до суду клопотання про постановлення окремої ухвали представником позивача вказано, що в оскаржуваній довідці ГУ ДСНС № 580 від 14.09.2024 року про розмір грошового забезпечення позивача вказана премія 177% посадового окладу. На виконання ухвали суду від 18.12.2024 у справі № 520/22287/24 відповідачем надано довідку про розмір надбавки та премії, відповідно до якої розмір премії вказано 250% посадового окладу. Ухвалою суду від 27.12.2024 у справі № 520/22287/24 повторно витребувано докази, а саме витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином засвідчену копію витягу з наказу про преміювання, на підставі якого було визначено розмір премії за січень 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився, або за прирівняною до цієї посади. На виконання ухвали суду від 27.12.2024 у справі № 520/22287/24 відповідачем надано довідку та витяг з наказу про преміюванння, відповідно до яких розмір премії вказано 289% посадового окладу, що також є невірним розміром, а лише після подання позивачем клопотання про визнання доказу недостовірним, відповідачем нарешті 13 січня 2025 року надано витяг з наказу з реальною премією 414% посадового окладу. Вказані обставини, на переконання позивача, свідчать про вчинення відповідачем умисного, цілеспрямованого та системного введення суду в оману та зухвалого порушення права позивача на врахування премії в правильному розмірі. Такі дії відповідача є систематичними не лише в межах цієї справи, а і в межах інших. Так, зокрема, представник позивача є представником в інших справах пенсіонерів ДСНС, лише за останній місяць відповідач вчиняє аналогічні дії в справах: 520/22286/24; 520/22287/24; 520/22288/24; 520/14743/24. Дані дії по протиправній фальсифікації розміру грошового забезпечення, зокрема розміру премії відповідач вчиняє на виконання листа ДСНС України від 21.02.2023 р. № 203-2917/201 «Про підготовку довідок для перерахунку пенсій», чим порушує права позивача.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах докази та заявлені клопотання, стосовно клопотання представника позивача про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним зазначає таке.

Приписами ст. 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, положеннями ст. 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Приписами ст.74 КАС України визначено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Та положеннями ст.75 КАС України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відтак, зазначені норми стосуються саме доказів, яким суд за тих чи інших обставин під час розгляду справи надає оцінку.

Представник позивача, звертаючись до суду із клопотанням про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним просить суд постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з представника відповідача ОСОБА_2 штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та повторно витребувати від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином засвідчену копію витягу з наказу про преміювання, на підставі якого було визначено розмір премії за січень 2023 року за посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився, або за прирівняною до цієї посади.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень; 4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

У цьому випадку штраф може складати від 805,20 грн до 8052,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

Штраф може складати від 2684,00 грн до 26840,00 грн.

Суд також наголошує, що відповідно до ч. 3 ст. 149 КАС України у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

В рамках розгляду цієї справи судом встановлено, що відповідачем було виконано вимоги суду в частині надання витребуваних доказів, що також підтверджується і представником позивача, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави для стягнення з представника відповідача в дохід Державного бюджету України штрафу та повторного витребування доказів.

Відтак у задоволенні вказаного клопотання представника позивача належить відмовити.

Стосовно поданого до суду представником позивача клопотання про постановлення окремої ухвали суд зазначає таке.

Положеннями ст.249 КАС України визначено, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Надаючи оцінку поданому до суду представником позивача клопотанню, суд зазначає, що недостовірна, на думку позивача, інформація щодо розміру премії, яка зазначена у виданій відповідачем довідці не є беззаперечною підставою для постановлення окремої ухвали. Крім того, відповідно до ч.1 ст.249 Кодексу адміністративного судочинства України, постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

Керуючись ст.ст. 72-75, 144, 149, 243, 248, 249, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотань представника позивача про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним та про постановлення окремої ухвали - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мельников Р.В.