Справа № 449/380/25
Суддя: Савчак А. В.
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 449/380/25
У Х В А Л А

"12" березня 2025 р.

Суддя Перемишлянського районного суду Львівської області Савчак А.В., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Охмак Миколи Васильовича до ГУ НП у Львівській області про оскарження постанови та визнання дій протиправними, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Охмак М.В. 11.03.2025р. звернувся до суду з даним позовом, в якому просить скасувати постанову серії ЕНА №1483870 від 20.02.2024р., визнавши дії трьох поліцейських протиправними, а також подав заяву про поновлення строку на оскарження постанови серії ЕНА №1483870 від 20.02.2024р.

Дослідивши позовну заяву та матеріали, доданні до неї, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з позовних вимог, позивач просить скасувати постанову серії ЕНА №1483870 від 20.02.2024р., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.121 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 510 гривень., визнавши дії трьох поліцейських протиправними.

Оскаржувана постанова прийнята 20.02.2024 року. Представник позивача стверджує, що про дану постанову вони дізнались 24.05.2024 р. під час ознайомлення з матеріалами адміністративної справи №449/325/24. За відсутності інших доказів ознайомлення із оскаржуваною постановою раніше, суд вважає, що десятиденний строк її оскарження слід рахувати не з дати її винесення, а з дати ознайомлення з нею позивача і представника 24.05.2024 р. Таким чином з даті, коли позивач і його представник дізнались про постанову та ознайомились з її змістом минуло понад 10 місяців.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, - може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

Частиною шостою ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частинами 1 та 2 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання строків звернення до суду.

З аналізу викладеного вище законодавства убачається, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 у справі № 9901/405/19.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20 досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. При цьому не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Суд вважає, що не отримання копії постанови безпосередньо від ВП №2 Львівського РУП №2 не є тією обставиною, яка б перешкоджала оскаржити постанову протягом десяти днів після ознайомлення з нею 24.05.2024 р.

Таким чином, суд не бере до уваги твердження позивача, викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду із даним позовом та зазначає, що в клопотанні позивача не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого десятиденного строку звернення до суду.

Тому, вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду суд вважає неповажними та не вбачає підстав для поновлення строку звернення до суду.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 123, 161, 169, 171 286 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Охмак М.В. про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження постанови серія ЕНА №1483870 від 20.02.2024 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 - адвоката Охмак Миколи Васильовича до ГУ НП у Львівській області про оскарження постанови та визнання дій протиправними , - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

ССуддя: А. В. Савчак