Справа № 340/10312/23
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року м. Кропивницький Справа №340/10312/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у порядку спрощеного провадження (письмове провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Промтехінжинірінг»

до відповідача: Кропивницької митниці

про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення матеріальної шкоди.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Промтехінжинірінг» звернулося з позовом до Кропивницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про:

- визнання незаконним та скасування рішення Кропивницької митниці від 21.11.2023 р. щодо класифікації товару №23UA6-КТ;

- стягнення з Кропивницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України за рахунок бюджетних асигнувань матеріальних збитків у розмірі 50 200,21 грн.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що Кропивницькою митницею 21.11.2023 р. відносно належного позивачу товару верстату токарного металорізального горизонтального нового модель KDCL30/1500, серійний номер 238 0219, 2023 року виготовлення, одношпиндельний, не багатоцільовий, з системою числового програмного керування Fanuc, виробник ZHEJIANG KAIDA MACHINE TOOL CO, LTD, торгова марка miUmac, країна виробництва Китай, який був ним придбаний згідно контракту від 24.05.2023 р. №KDCY230524, в подальшому отриманий від вищезазначеного іноземного контрагента з Китайської народної республіки та заявлений ним 07.11.2023 р. по митній декларації №23UA42U0 в режимі імпорту, винесене рішення щодо класифікації товарів №23UA6-КТ, яким заявлений у митній декларації код товару згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності змінено на . Відповідно до технічних характеристик на товар, це токарний верстат з числовим програмним керуванням, призначений для зовнішньої та внутрішньої обробки складних за формою металевих деталей шляхом їх обертання навколо своєї осі. На верстаті виконують чорнове та чистове виточування циліндричних, конічних та фасонних поверхонь, нарізання різьби, підрізання та обробку торців, свердління отворів в деталях, які обертаються навколо своєї осі. Згідно з УКТ ЗЕД код визначено як верстати токарні (не багатоцільові) металорізальні, горизонтальні, з числовим програмним керуванням, інші. Виходячи з технічних характеристик товару та згідно пункту (b) частини 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, визначених Законом України від 19.10.2022 р. №2697-IX, яким визначено, що багатокомпонентні товари повинні класифікуватися за основними властивості цих товарів, позивачем в митній декларації №23UA42U0 від 07.11.2023 р. в графі 33 був зазначений код товару згідно УКТЗЕД . Однак, відповідачем згідно з оскаржуваним рішенням визначений код УКТЗЕД на даний товар , який згідно з УКТ ЗЕД визначено як верстат токарний багатоцільовий металорізальний, горизонтальний, з числовим програмним керуванням. При цьому у графі 5 оскаржуваного рішення «Документи, якими керувалися під час прийняття рішення», відповідачем зазначено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 року №543. У Поясненнях №543, зокрема в примітках до розділу XVI товарної позиції 8458, яку визначив оскаржуваним рішенням відповідач зазначено: Комбіновані машини (комбайни), які складаються з двох або більше машин, що становлять єдиний агрегат, та інші машини, призначені виконувати дві чи кілька доповнювальних або не пов`язаних між собою різних функцій, повинні класифікуватися за тією машиною або основною функцією, яка є головною у цьому виробі, якщо в контексті не зазначено інше. У примітках до цього розділу термін «машина» включає будь-які машини, обладнання, механізми, установки, апарати або пристрої, наведені у товарних позиціях групи 84 або 85. Також у Поясненнях №543, зокрема в пункті VІ товарної позиції 8458 зазначено: До багатофункціональних машин, наприклад, відносяться металорізальні верстати, в яких використовується змінний інструмент, який дозволяє виконувати різні операції обробки (наприклад, фрезерування, розточення, притирання). Якщо неможливо визначити основну функцію і якщо, як передбачено в Примітці 3 до цього розділу, у контексті не зазначено інше, слід застосовувати Правило 3 в) Основних правил інтерпретації класифікації товарів; це, зокрема, стосується багатофункціональних машин, які потенційно можуть бути розглянуті в товарних позиціях 8425 8430, у товарних позиціях 8458 8463 або в товарних позиціях 8470 8472. Представник позивача вважає, що з системного аналізу Пояснень №543 вбачається, що обов`язковою умовою віднесення товару до коду УКТЗЕД , який визначив відповідач в оскаржуваному рішенні, є наявність в даному товарі змінного інструменту, який дозволяє виконувати різні операції обробки (наприклад, фрезерування, розточення, притирання). Наявність у товарі функції свердління отворів в деталях, які обертаються навколо своєї осі (як у товарі позивача), у відповідності до вищезазначених норм Пояснень №543, є тільки додатковою функцією та не дає підстав віднести даний товар до багатофункціональних. Представник позивача наголошує на тому, що у товарі верстат токарний металорізальний горизонтальний новий модель KDCL30/1500, серійний номер 2380219, 2023 року виготовлення, який був заявлений позивачем 07.11.2023 р. по митній декларації №23UA42U0, взагалі відсутній змінний інструмент, який дозволяє виконувати фрезерування, розточення, притирання. Також представник позивача зазначає, що внаслідок тяганини та зволікань з боку відповідача, позивач поніс матеріальні затрати пов`язані з прийняттям неправомірного рішення. Так, митна декларація №23UA42U0 була подана позивачем для митного оформлення 07.11.2023 року. Посадові особи відповідача 07.11.2023 р. відповідно до Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. №650 направили запит №9142/КТ до спеціалізованого підрозділу митниці, про що зазначено в графі 2 оскаржуваного рішення. Оскільки відповідно до ч.9 розділу ІІ Порядку №650 розгляд питання класифікації товару здійснюється у строк до 10 календарних днів з дня отримання запиту, позивач був вимушений вивантажити товар на склад митниці, з метою уникнення штрафних санкцій за неповернення контейнера для морських транспортних перевезень, в якому надійшов товар. При цьому, за понаднормовий простій транспортного засобу та контейнера, в якому знаходився товар, позивач сплатив 15817,5 гривень. За послуги спеціальної техніки по вивантаженню товару на склад відповідача, позивач сплатив 15000 гривень. За послуги знаходження товару на складі відповідача, позивач сплатив 8882,71 гривень. За послуги спеціальної техніки по навантаженню товару після його отримання зі складу відповідача, позивач сплатив 10500 гривень. Таким чином, загальна сума матеріальних збитків позивача, пов`язаних з розглядом та прийняттям відповідачем неправомірного рішення, складає 50 200,21 грн.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.32-34). Представник відповідача вказує, що підставою для коригування коду УКТ ЗЕД стали: документи надані до митного оформлення, стаття 69 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності, основні правила інтерпретації класифікації товарів; Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Держмитслужби України від 14.12.2022 р. №543; Примітки до розділу XVI (пояснення до товарної позиції 8458 до групи 84); Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 р. №650; Акт митного огляду від 07.11.2023 р. №23UA42U0, фотографії зроблені під час митного огляду (IMG 7120-7144 IMG), технічної документації яка супроводжувала товар №1; опис верстату токарного горизонтального, моделі «KDCL-30/1500» з сайтів компанії «ZHEJIANG KAIDA MAC HINETO OL CO., LTD» (https://kaida-machine.en.made-in-china.com); ДСТУ 2391:2010 з посиланням на ДСТУ 2249:2021. Відповідно до розділу (II) пункту 2 Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу, враховуючи технічні характеристики верстата: з інформації яка міститься у Інструкції з експлуатації токарного верстата з ЧПК KDCL 30/1500 (механічна частина), що супроводжувалась з товаром, верстат для обробки складних деталей, може обточувати: «внутрішні і зовнішні циліндричні поверхні, торцювати, облицьовувати, знімати фаски; проточувати пази, кругова крива, різьба, конусне різання а також свердління, розточування та накатка, підходить для токарної обробки як дрібних, так і великих партій»; наявність змінного інструмента в автоматичному режимі без фізичного втручання людини, який дозволяє виконувати різні операції обробки: (для обробки отворів використовуються свердла, зенкери, розвертки та інші; для нарізання різьб поряд із різьбонарізними різцями використовуються мітчики і плашки, оброблення здійснюється інструментом, який закріплений у різцетримачі: «Револьверній головці яка містить 12 станцій (різцетримачів), з точністю перепозиціонування 0,003 мм. Сигнал про положення інструменту подається датчиком Huer. Після отримання сигналу про зміну інструменту револьверна головка починає обертатися. Коли вона повертається до цільового номера інструмента, вона припиняє рух вперед і повертається назад, поки не зафіксується в потрібному положенні, (пункт 3.9 інструкції з експлуатації)», також може рухатися у напрямках інтерпольованих вісей X та Z). За ДСТУ 2391:2010, з посиланням на ДСТУ 2249:2021: «Оброблення різанням вид механічного оброблення, яке полягає в утворенні нових поверхонь шляхом відділення поверхневих шарів матеріалу з утворенням стружки а саме (точіння, фрезерування, стругання та довбання, протягування, свердління, зенкерування, розвірчування, зенкування та цекування, шабрування, шліфування, притирання, полірування, оздоблювальне оброблення а також інші), з урахуванням вищезазначеного а також Приміток до розділу XVI, пояснення до товарної позиції 8458: «Верстати токарні (включаючи верстати токарні багатоцільові) цієї товарної позиції є машинами для обробки поверхні металу шляхом різання або інших способів видалення металу», а також з урахуванням інформації про технічні характеристики верстата з документів які супроводжували верстат (технічної документації у паперовому вигляді), та інших відомостей із розділу «Документи», наявної інформації з акту митного огляду від 07.11.2023 р. №23UA42U0, фотографій зроблених під час митного огляду (IMG 7120-7144 IMG), враховуючи не надання декларантом на електронне повідомлення посадової особи митниці протягом встановленого терміну (10 календарних днів) будь-якої інформації для підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД товару №1, а також враховуючи відсутність будь яких застережень до товарної позиції 8458 щодо (верстатів токарних багатоцільових в розумінні УКТ ЗЕД), відповідно до правил 1, 2а), 5, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, товар №1 класифіковано у товарній підкатегорії УКТ ЗЕД, (верстат токарний, металорізальний, горизонтальний з числовим програмним керуванням (не є токарним автоматом) одношпиндельний, багатоцільовий).

Представником позивача подано відповідь на відзив у якій зазначено, що відзив на позов фактично є передрукованим змістом оскаржуваного рішення. Представник позивача зауважує, що стороною позивача докладно та обґрунтовано зазначені підстави протиправності оскаржуваного рішення у позовній заяві, а відтак, повторне їх зазначення у відповіді на відзив вважаю недоцільним. Крім цього, відповідачем до відзиву на позов в якості доказу долучено Інструкцію з експлуатації токарного верстату KDCL30/1500 на українській мові невідомого походження. Оригінальна інструкція на токарний верстат KDCL30/1500 на англійській мові, при цьому, вона не вилучалась відповідачем, а відтак, надана відповідачем Інструкція на українській мові без офіційного перекладу та повідомлення про джерело походження даної інструкції, не може бути належним та допустимим доказом. У відзиві на позов відповідач взагалі не зазначив про підстави тяганини та зволікань, допущених ним при винесенні оскаржуваного рішення, а відтак, понесених позивачем матеріальних збитків (а.с.67-68).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.01.2024 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.28-29).

31.01.2024 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.76).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.02.2024 р. відмовлено у задоволенні заяви позивача про призначення експертизи (а.с.77).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 р. відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про призначення експертизи (а.с.89-90).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.08.2024 р. витребувано докази (а.с.93).

Інші процесуальні дії у справі не вчинялися.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

07.11.2023 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» подано до Кропивницької митниці подано митну декларацію №23UA42U0 з метою митного оформлення верстата токарного, металорізального, горизонтального з числовим програмним керуванням, нового, модель KDCL-30/1500, серійний номер 2380219, рік випуску 09/2023, одношпиндельного, не багатоцільового, призначеного для таких робіт як нарізка різьблення, підрізка та обробка торців, виточення деталей різної форми. Технічні характеристики: потужність головного двигуна 22/26 кВт; кількість різцетримачів 12; розраховано на напругу 380 В. До комплекту входить: Fanuc0і TF (5) Plus Стійка ЧПК, Fanuc серводвигуни вісей Х/Z, Китайський СТВ головний серводвигун 22/26 kW, А2-11 шпиндель, Taiwan HIWIN/PMI лінійні напрямні, Телескопічний захист, Taiwan 15" токарний патрон, Гідроциліндр, Гідравлічна задня бабка, Taiwan 12 позиційна гідравлічна револьверна голова, Токарний блок 25 х 25 3 шт., Токарний блок діаметр 40 3 шт., Гідравлічна станція, Педаль керування гідростанції, Система змащення та охолодження, Автоматичний конвеєр видалення стружки, Кондиціонер для електрошафи, Лампа світлодіодна робочого місця, Триколірна сигналізація лампа, Пістолет пневматичний продувний, Система блокування дверей, SIMENS or Schneider основні електричні компоненти, Ящик з інструментами для обслуговування. Посібник користувача, Акт перевірки точності, Експортна упаковка вантажу, Renishaw HPM A щуп для прив`язування інструменту, Taiwan SCR3.2 (50-200 mm) гідравлічний люнет, у частково розібраному стані, для більш зручного транспортування. Виробник ZHEJIANG KAIDA MACHINE TOOL CO, LTD, торгова марка miUmac, країна виробництва Китай (а.с.40-41). Декларантом товар класифіковано у межах товарної позиції згідно з УКТЗЕД (а.с.40-41).

Рішенням щодо класифікації товарів №23UA6-КТ від 21.11.2023 р. Кропивницькою класифіковано товар за кодом УКТ ЗЕД (а.с.5-7). Класифікація товару обґрунтована тим, що відповідно до розділу (II) пункту 2 Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу, враховуючи технічні характеристики верстата: з інформації яка міститься у Інструкції з експлуатації токарного верстата з ЧПК KDCL 30/1500 (механічна частина), що супроводжувалась з товаром, верстат для обробки складних деталей, може обточувати: «внутрішні і зовнішні циліндричні поверхні, торцювати, облицьовувати, знімати фаски; проточувати пази, кругова крива, різьба, конусне різання а також свердління, розточування та накатка, підходить для токарної обробки як дрібних, так і великих партій»; наявність змінного інструмента в автоматичному режимі без фізичного втручання людини, який дозволяє виконувати різні операції обробки: (для обробки отворів використовуються свердла, зенкери, розвертки та інші; для нарізання різьб поряд із різьбонарізними різцями використовуються мітчики і плашки, оброблення здійснюється інструментом, який закріплений у різцетримачі: «Револьверній головці яка містить 12 станцій (різцетримачів), з точністю перепозиціонування 0,003 мм. Сигнал про положення інструменту подається датчиком Huer. Після отримання сигналу про зміну інструменту револьверна головка починає обертатися. Коли вона повертається до цільового номера інструмента, вона припиняє рух вперед і повертається назад, поки не зафіксується в потрібному положенні, (пункт 3.9 інструкції з експлуатації)», також може рухатися у напрямках інтерпольованих вісей X та Z). За ДСТУ 2391:2010, з посиланням на ДСТУ 2249:2021: «Оброблення різанням вид механічного оброблення, яке полягає в утворенні нових поверхонь шляхом відділення поверхневих шарів матеріалу з утворенням стружки а саме (точіння, фрезерування, стругання та довбання, протягування, свердління, зенкерування, розвірчування, зенкування та цекування, шабрування, шліфування, притирання, полірування, оздоблювальне оброблення а також інші), з урахуванням вищезазначеного а також Приміток до розділу XVI, пояснення до товарної позиції 8458: «Верстати токарні (включаючи верстати токарні багатоцільові) цієї товарної позиції є машинами для обробки поверхні металу шляхом різання або інших способів видалення металу», а також з урахуванням інформації про технічні характеристики верстата з документів які супроводжували верстат (технічної документації у паперовому вигляді), та інших відомостей із розділу «Документи», наявної інформації з акту митного огляду від 07.11.2023 р. №23UA42U0, фотографій зроблених під час митного огляду (IMG 7120-7144 IMG), враховуючи не надання декларантом на електронне повідомлення посадової особи митниці протягом встановленого терміну (10 календарних днів) будь-якої інформації для підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД товару №1, а також враховуючи відсутність будь яких застережень до товарної позиції 8458 щодо (верстатів токарних багатоцільових в розумінні УКТ ЗЕД), відповідно до правил 1, 2а), 5, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, товар №1 класифіковано у товарній підкатегорії УКТ ЗЕД, (верстат токарний, металорізальний, горизонтальний з числовим програмним керуванням (не є токарним автоматом) одношпиндельний, багатоцільовий).

У розумінні ст.4 Митного кодексу України митне оформлення виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з ч.1 ст.7 Митного кодексу України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу.

Частиною 1 статті 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

З огляду на ч.1 ст.336 Митного кодексу України, однією із форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Частинами 1, 3 статті 337 Митного кодексу України встановлено, що Перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Контроль співставлення це автоматизоване порівняння даних, які містяться в митних деклараціях або інших документах, поданих для митного контролю або митного оформлення, з даними, які містяться в електронних копіях митних декларацій та інших документах, що надходять з митних та правоохоронних органів суміжних держав; в уніфікованих електронних дозвільних документах, що надходять з інших державних органів, інших електронних документах, пов`язаних з перевіркою достовірності даних, що перевіряються.

Відповідно до ст.67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 Митного кодексу України унормовано, що Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає:

1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;

2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД;

3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;

4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів;

5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках;

6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування;

7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД;

8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з ч.ч.1-5 ст.69 Митного кодексу України Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до п.2 р.ІІ Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.

Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. №584-VII (далі за текстом Закон №584) встановлено Митний тариф України.

Статтею 1 Закону №584 встановлено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно із ст.2 Закону №584 ставки ввізного мита можуть встановлюватися або змінюватися виключно шляхом внесення змін до Митного тарифу України в порядку, визначеному законом.

З огляду на п.п.2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України 21.05.2018 №428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

3. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Судом встановлено, що імпортований позивачем товар задекларовано за кодом УКТ ЗЕД (інші верстати токарні металорізальні горизонтальні з числовим програмним керуванням), а рішенням Кропивницької митниці від 21.11.2023 р. №23UA6-КТ визначено код товару (верстати токарні багатоцільові металорізальні горизонтальні з числовим програмним керуванням).

Код товару міститься у розділі XVI УКТ ЗЕД «Верстати токарні (включаючи верстати токарні багатоцільові) металорізальні: горизонтальні», відноситься до групи 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини», товарної товарної підкатегорії 845811 «з числовим програмним керуванням», підкатегорії «інші».

За кодом УКТЗЕД визначаються верстати токарні (включаючи верстати токарні багатоцільові) металорізальні: горизонтальні, верстати токарні багатоцільові, токарні автомати.

Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної митної служби України від 30.12.2010 р. №1561 (далі за текстом Пояснення до УКТ ЗЕД) до Розділу ХVI «Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку; їх частини та приладдя» загалом багатофункціональні машини класифікуються за основною функцією цієї машини.

До багатофункціональних машин, наприклад, відносяться металорізальні верстати, в яких використовується змінний інструмент, який дозволяє виконувати різні операції обробки (наприклад, фрезерування, розточення, притирання). Якщо неможливо визначити основну функцію і якщо, як передбачено в Примітці 3 до цього розділу, у контексті не зазначено інше, слід застосовувати Правило 3 в) Основних правил інтерпретації класифікації товарів; це, зокрема, стосується багатофункціональних машин, які потенційно можуть бути розглянуті в товарних позиціях 8425 8430, у товарних позиціях 8458 8463 або в товарних позиціях 8470 8472.

Суд враховує, що відповідно до Правила 3 в) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, коли товари неможливо класифікувати відповідно до Правила 3 а) чи 3 б), їх слід класифікувати в останньої за зростанням кодів товарній позиції, серед тих, які в однаковій мірі прийнятні для розгляду під час класифікації цих товарів.

Отже, для класифікації металорізального верстата як багатофункціонального слід враховувати чи використовується у таких верстатах змінний інструмент, який дозволяє виконувати різні операції обробки (наприклад, фрезерування, розточення, притирання).

Представник позивача у позовній заяві наголошує на тому, що у товарі верстат токарний металорізальний горизонтальний новий модель KDCL30/1500, серійний номер 2380219, 2023 року виготовлення, який був заявлений позивачем 07.11.2023 р. по митній декларації №23UA42U0, взагалі відсутній змінний інструмент, який дозволяє виконувати фрезерування, розточення, притирання.

Твердження представника позивача підтверджується описом товару у графі 31 митної декларації №23UA42U0 від 07.11.2023 р. (а.с.40-41), а також технічними характеристиками токарного верстата з числовим програмним керуванням KDCL30/1500 (а.с.8, 44), які не містять інформації про змінний інструмент.

В оскаржуваному рішенні Кропивницька митниця посилається на акт митного огляду від 07.11.2023 р., однак такий акт відповідачем суду не надано.

Таким чином, відповідачем не доведено, що ввезений позивачем металорізальний верстат включає елементи, які дозволяють класифікувати його як багатофункціональний.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що Кропивницькою митницею було неправомірно змінено групу товарної позиції товару заявленого позивачем до митного оформлення, а тому рішення щодо класифікації товарів №23UA6-КТ від 21.11.2023 р. підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Стосовно позовних вимог про стягнення з Кропивницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України за рахунок бюджетних асигнувань матеріальних збитків у розмірі 50 200,21 грн, суд враховує наступне.

Зазначена вимога заявлена одночасно з вимогою вирішити публічно-правовий спір, а тому відповідно до ч.5 ст.21 КАС України підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до договору транспортного експедирування №1501/2018 від 15.01.2018 р., укладеного між ТОВ «ТГЛ «Україна» (Експедитор) та ТОВ «Промтехінжинірінг» (Клієнт) Експедитор зобов`язався за плату та за рахунок Клієнта зробити або організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних і транзитних вантажів Клієнта, а також додаткових послуг, необхідних для доставки вантажу (а.с.103-105).

Відповідно до пп.2.4.6, 2.4.7 п.2.4 зазначеного Договору обов`язки клієнта: впродовж 2 (двох) календарних днів здійснити митне оформлення/очищення і завантаження/вивантаження вантажу в/з контейнера/транспортного засобу, обчислювані з дати доставки порожнього/завантаженого контейнера/транспортного засобу в місце завантаження/вивантаження вантажу, вказане Клієнтом в заявці. Дата доставки порожнього/завантаженого контейнера/транспортного засобу в місце завантаження/вивантаження вантажу вважається першим календарним днем за умови прибуття контейнера/транспортного засобу до 12 годин поточного дня. У разі огляду вантажу в контейнері та/або транспортному засобі, або затримки вантажу в контейнері та/або транспортному засобі в портах відвантаження, перевалки, прибуття, на пограничних переходах на вимогу митних, інших офіційних контролюючих, наглядаючих органів, Клієнт відшкодовує Експедиторові витрати по оплаті вантажних операцій, зберігання контейнера, простою транспортних засобів, а також демередж/детеншн судноплавної контейнерної лінії власника контейнерного устаткування згідно рахунків організації, що здійснила вантажні операції, порту, терміналів, перевізників, тарифів лінії, інших організацій (а.с.103, зі зворотного боку).

ТОВ «ТГЛ «Україна» виставлено ТОВ «Промтехінжинірінг» рахунок-фактуру №СФ-34786 від 30.11.2023 р. на суму 15 817,50 грн, що включає: 3 977,50 грн компенсація за простій автотранспорту; 1 620,00 грн компенсацію за зберігання; 10 220,00 грн компенсацію за демередж (штрафна санкція за понаднормове використання контейнеру) (а.с.13, 101).

06.12.2023 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» сплачено ТОВ «ТГЛ «Україна» 15 817,50 грн компенсації за простій, зберігання та демередж (а.с.11, 106).

За договором №2 на перевезення вантажів автомобільним транспортом від 08.11.2023 р., укладеним між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Перевізник) та ТОВ «Промтехінжинірінг» (Замовник), перевізник зобов`язався організувати доставку ввіреного йому Замовником вантажу до пункту призначення в строки передбачені даним Договором та видати його уповноваженій особі Замовника, а Замовник зобов`язався оплатити Перевізнику за перевезення обумовлену платню (а.с.109).

ФОП ОСОБА_1 виставлено ТОВ «Промтехінжинірінг» рахунок №77 від 08.11.2023 р. за послуги автоманіпулятора (автомобіль НОМЕР_1 ) на суму 15 000,00 грн (а.с.12, 107).

08.11.2023 р. сторонами складено акт №77 здачі-прийняття робіт (надання послуг), яким засвідчено, що виконавцем було виконано транспортні послуги згідно договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом №2 від 08.11.2023 р., по рахунку №77 від 08.11.2023 р. в сумі 15 000,00 грн (а.с.108).

09.11.2023 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» сплачено ФОП ОСОБА_1 15 00,00 грн (а.с.19, 106).

Відповідно до договору №2/01 надання послуг від 10.01.2022 р., укладеного між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (Виконавець) та ТОВ «Промтехінжинірінг» (Замовник), виконавець узяв на себе зобов`язання надавати замовнику послуги будівельними машинами та механізмами, а також іншою спецтехнікою на об`єктах Замовника. А Замовник зобов`язався прийняти і оплатити надані йому послуги, відповідно до умов Договору (а.с.99).

ФОП ОСОБА_2 виставлено ТОВ «Промтехінжинірінг» рахунок-фактуру №1/12-1 від 01.12.2023 р. за послуги автокрана з доставкою на об`єкт замовника на суму 10 500,00 грн (а.с.16, 97).

01.12.2023 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» сплачено ФОП ОСОБА_2 10 500,00 грн (а.с.17, 100).

02.12.2023 р. сторонами складено акт №268 здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг), яким засвідчено, що виконавцем виконано послуги автокраном з доставкою на об`єкт замовника на підставі договору №2/01 надання послуг від 10.01.2022 р. (а.с.98).

Кропивницькою митницею сформовано уніфіковану митну квитанцію МД-1 серії РА №393737 від 30.11.2023 р. щодо відшкодування витрат митних органів за зберігання в сумі 8 882,71 грн (а.с.111, 119).

Відповідно до рахунку-фактури №6 від 30.11.2023 р. послуги зберігання на складі митниці розраховано за 13 діб на суму 8 882,71 грн (а.с.18, зі зворотного боку).

30.11.2023 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» сплачено Кропивницькій митниці 8 882,71 грн за послуги зберігання на складі митниці (а.с.15, 113).

Таким чином, до прийняття рішення щодо класифікації товару, імпортований товар перебував на зберіганні на складі митниці, внаслідок чого позивачем були понесені додаткові витрати на компенсацію за простій автотранспорту та за зберігання, за демередж, за послуги автоманіпулятора, за послуги автокрана з доставкою на об`єкт замовника, а також на оплату витрат митних органів за зберігання, на загальну суму 50 200,21 грн

Частиною 3 статті 147 Господарського кодексу України, чинного на час розгляду справи, збитки, завдані суб`єкту господарювання порушенням його майнових прав громадянами чи юридичними особами, а також органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, відшкодовуються йому відповідно до закону.

З огляду на ч.ч.1, 2 ст.22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч.1 ст.1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Статтею 1174 Цивільного кодексу України установлено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Суд враховує, що статті 1173, 1174 Цивільного кодексу України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою.

Згідно з ч.2 ст.25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.

Частиною 2 статті 30 Митного кодексу України встановлено, що шкода, заподіяна особам та їхньому майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю митних органів, відшкодовується у порядку, визначеному законом.

Отже, визнання протиправним та скасування рішення щодо класифікації товарів №23UA6-КТ від 21.11.2023 р., є підставою для стягнення з Кропивницької митниці на користь ТОВ «Промтехінжинірінг» матеріальної шкоди у розмірі 50 200,21 грн.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 4 294,40 грн (а.с.22) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 500,00 грн (а.с.72).

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З огляду на п.п.1 ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

З огляду на п.1 ч.3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з ч.4 ст.134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною 5 статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч.ч.6, 7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. №5076-VI встановлено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини наведеної, зокрема, у п.95 рішення від 26.02.2015 р. у справі «Баришевський проти України», п.80 рішення від 12.10.2006 р. у справі «Двойних проти України», п.88 рішення від 30.03.2004 р. у справі «Меріт проти України». заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

При цьому, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини (рішення від 23.01.2014 р. у справі «East/West Aliance Limited» проти України»), обґрунтованим слід вважати розмір витрат, що є співмірним до складності справи, виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та часом, витраченим на виконання таких робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також з ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

З огляду на правову позицію Верховного Суду наведену у додатковій постанові від 05.09.2019 р. у справі №826/841/17 (провадження №К/9901/5157/19), суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Так, 01.12.2023 р. між ТОВ «Промтехінжинірінг» (Клієнт) та Івановим Олексієм Вікторовичем (Адвокат) укладено договір про надання правової допомоги, відповідно до якого Клієнт доручив, а Адвокат прийняв на себе зобов`язання в якості правової допомоги здійснювати представницькі повноваження, захищати права і законні інтереси Клієнта в обсязі та на умовах, встановлених цим договором та за домовленістю Сторін по оскарженню рішення Кропивницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України щодо класифікації товарів від 21.11.2023 р. №23UA6 (а.с.71).

З огляду на п.4.1 розділу 4 зазначеного Договору гонорар Адвокату за надання правової допомоги встановлюється в розмірі 7 500,00 грн (а.с.71).

26.01.2024 р. ТОВ «Промтехінжинірінг» сплачено Іванову О.В. 7 500,00 грн, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №5 від 26.01.2024 р. (а.с.72).

Актом №1 надання послуг (виконаної роботи) по договору про надання правової допомоги від 01.12.2023 р. від 26.01.2024 р. сторонами засвідчено надання послуги з опрацювання документів, підготовки та направлення до суду позовної заяви з відповідними додатками, опрацювання відзиву на позов, підготовка та направлення відповіді на відзив (кількість витрачених годин 10), вартість 7 500 грн (а.с.73).

З огляду на критерії реальності витрат на професійну правничу допомогу, судом встановлено, що правнича допомога за договором про надання правової допомоги від 01.12.2023 р. є достовірною та необхідною при зверненні до суду.

Таким чином, надані представником позивача докази на підтвердження розміру витрат на оплату правничої допомоги відповідають вимогам ч.5 ст.134 КАС України. При цьому відповідачем відповідно до приписів ч.7 ст.134 КАС України не доведено, що витрати позивача на правничу допомогу є неспівмірними в розумінні ч.5 ст.134 КАС України.

На підставі викладеного та враховуючи складність справи, обсяг та якість виконаних адвокатом робіт, витрачений час, значення цієї справи для сторін, суд вважає обґрунтованими, співмірними, пов`язаними з розглядом даної справи та такими, що підтверджені належними доказами витрати позивача на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500 грн.

Зважаючи на викладене підлягають стягненню на користь ТОВ «Промтехінжинірінг» понесені ним судові витрати у загальному розмірі 11 794,40 грн, у тому числі судовий збір у розмірі 4 294,40 грн, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Кропивницької митниці щодо класифікації товарів №23UA6-КТ від 21 листопада 2023 року.

3. Стягнути з Кропивницької митниці (м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27-Б, код ЄДРПОУ ВП 44005668) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промтехінжинірінг» (м. Кропивницький, пров. Центрадльний, 3/1, ) матеріальну шкоду у розмірі 50 200,21 грн (п`ятдесят тисяч двісті грн 21 коп).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промтехінжинірінг» (м. Кропивницький, пров. Центрадльний, 3/1, ) понесені ним судові витрати у загальному розмірі 11 794,40 грн (одинадцять тисяч сімсот дев`яносто чотири грн 40 коп.), у тому числі судовий збір у розмірі 4 294,40 грн (чотири тисячі двісті дев`яносто чотири грн 40 коп.) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500,00 грн (сім тисяч п`ятсот грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці (м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27-Б, код ЄДРПОУ ВП 44005668).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду 12 березня 2025 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ