Справа № 320/17532/21
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2025 року справа №320/17532/21

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Білоноженко М.А.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )
доКиївської митниці (бульвар Вацлава Гавела, буд. 8-А, м. Київ, 03124, )
провизнання протиправним та скасування рішення
встановив:

До Київського окружного адміністративного суду зверувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач або ФОП ОСОБА_1 ) з позовом до Київської митниці (далі - відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA100250/2021/000022/2 від 21.11.2021 року, що винесене Київською митнецею;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100250/2021/00196 від 24.11.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при митному оформленні товару, який ввозився на митну територію України, ним було визначено його митну вартість за основним методом за ціною договору (контракту) та на підтвердження заявленої митної вартості оцінюваного товару надано митному органу документи, які відповідають переліку, визначеному частиною другою статті 53 Митного кодексу України (далі МК України), підтверджують митну вартість товару та містять об`єктивні відомості про складові митної вартості товару, подані документи не містять розбіжностей. Проте, відповідач безпідставно прийняв рішення про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 28.12.2021 (суддя Харченко С.В.) відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначив, що додані позивачем до митної декларації документи надані не в повному обсязі і містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з цим відповідач вважає, що спірне рішення та картка відмови прийняті з урахуванням вимог чинного законодавства України, в межах повноважень, наданих йому законами України та підзаконними нормативно-правовими актами.

Рішенням Вищої ради правосуддя №411/0/15-24 від 13 лютого 2024 ОСОБА_2 було звільнено з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду, справу №320/17532/21 передано до розгляду судді Білоноженко М.А.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду справу №320/17532/21 прийнято до свого провадження суддею Білоноженко М.А. та вирішено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

12.04.2021 між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (покупець) та компанією Ningbo Shimaotong International Co Ltd (продавець) укладено контракт №02/08-2021, відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язується продати, а покупець купити товар умовах поставки FOB Ningbo у відповідності до Інкотермс-2010.

Попередня кількість, асортимент, ціни кожної поставки вказуються в Proforma Invoice. Асортимент, кількість та ціна товару, який фактично поставляється, вказується в Comercial Invoice, який є невід`ємною частиною цього контракту.

На виконання вказаного контракту 05.08.2021 продавцем було виставлено рахунок-проформу/Proforma Invoice №WT21NYLZ0035, відповідно до якого попередня вартість партії товару, який поставляється у відповідності до даної рахунку-фактури становить 41381,35доларів США.

Також продавцем було виставлено Comercial Invoice №WT21NLZ0051 відповідно до якого фактична вартість партії товару, яка поставляється, становить 41381,35 доларів США.

На поставку товару позивачем подано відповідачу електронну митну декларацію №UА100250/2021/428368, відповідно до якої було ввезено:

- Ланцюги роликові зі сталі: - RS 10B-2 X 5M (315L+1CL) 2ПP-15,875-4450-2 (ISO-10B-2) 5,0м-100м; - RSE 20A-2 X SM (157L+1CL) 2ПР-31,75-17700-1 (ISO-20A-2)5,0м-10м; - RSE 08B-1 X 5M (393L+1CL) ПР-12,7-1820-2 (ISO-08B-1)5,0м-3500м; - RSE 10A-1 X SM (315L+1CL) ПР-15,875-2300-1 (ISO-10A-1)5,0м-1000м; - RS 10B-1 X SM (315L+1CL) ПР-15,875-2300-2 (ISO-10B-1) 5,0м -45001м.; - RSE 12A-1 X 5M (263CL+1CL) ПР-19,05-3180-1 (ISO-12А-1) 5,0м-4500м; - RSE 16A-1 X 1,75M (69L) ПР-25,4-6000-1 (ISO-16A-1)1,75м-899,5м; - RSE 24A-1 X SM (131L+1CL) ПР-37,1-12700-1 (ISO-24А-1) 5,0м-800м;

Для використання в цивільному господарстві та промисловості Торговельна марка: відсутня. Виробник: Ningbo Shimaotong International Co. Ltd. Країна виробництва: CN.

- частини до роликових ланцюгів: З?єднувальна ланка: - RS 08B-2 CL (Spring Clip) C3-2ПР-12,7-3180-2 (ISO-08B-2 CL) -100шт; - RS 10B-2 CL (Spring Clip) С3-2ПР-15,875-2300-2 (ISO-10B-2 CL) -500шт; - RS 12A-2 CL ( Spring Clip) С3-2ПР-19,05-6400-1 (ISO-12A-2 CL) -300шт; - RS 12B-2 CL (Spring Clip) С3-2ПР-19,05-6400-2 (ISO-12B-2 CL) -100шт; - RS 16A-2 CL (Spring Clip) СЗ-2ПР-25,4-11 400-1 (ISO-16A-2 CL) -450шт; - RS 08A-1 CL (Spring Clip) С3-ПР-12,7--1820-1 (ISO-08A-1 CL) -100шт; - RS 08B-1 CL (Spring Clip) С3-ПР-12,7-1820-2 (ISO-08B-1 CL) -300шт; - RS 10A-1 CL (Spring Clip) С3-ПР-15,875-2300-1 (ISO-10A-1 CL) - 1500шт; - RS 10B-1 CL (Spring Clip) СЗ-ПР-15,872-2300-2 (ISO-10B-1 CL) -5400шт; RS 12AH-1 CL (Spring Clip) СЗ-ПР-19,05-3180-1 (ISO-12AH-1 CL) -170шт; - RS 12A-1 CL (Spring Clip) С3-ПР-19,05-3180-1 (ISO-12A-1 CL) -8000шт; - RS 12B-1 CL (Spring Clip) СЗ-ПР-19,05-3180-2 (ISO-12B-1 CL) -700шт; - RS 16A-1 CL (Spring Clip) 3-ПР-25,4-6000-1 (ISO-16A-1 CL) -4286шт; - RS 20A-1 CL (Cotter Type) 3-ПР-131,75-8900-1 (ISO-20AB-1 CL) -100шт; - RS 24A-1 CL (Cotter Type) 3-ПР-38,1-12700-1 (ISO-24A-1 CL) -100шт; - RS 28A-1 CL(Cotter Type) СЗ-ПР-44,45-17240-1 (ISO-28A-1 CL) -30шт; - RS 32A-1 CL(Cotter Type) C3-ПР-50,8-22700-1 (ISO-32A-1 CL) -50шт; Перехідна ланка:- RS 08B-2 CL 3-2ПР-12,7-3180-2 (ISO-08B-2 OL) -50шт; RS 10B-2 OL П3-2ПР-15,875-2300-2 (ISO-10B-2 OL) -50шт; - RS 12A-2 OL 3-2ПР-19,05-6400-1 (ISO-12A-2 OL) - 50шт; - RS 16A-2 OL 3-2ПР-25,4-11400-1 (ISO-16A-2 OL) -50шт; - RS 20A-2 OL П3-2ПР-31.75-8900-1 (ISO-20A-2 OL) -40шт; - RS 08B-1 OL П3-ПР-12,7-1820-2 (ISO-08B-1 OL) -400шт; - RS 10A-1 OL П3-ПР-15,875-2300-1 (ISO-10A-1 OL) -200шт; - RS 10B-1 OL П3-ПР-15,875-2300-2 (ISO-10B-1 OL) - 1000шт; - R$ 12A-1 OL П3-ПР-19,05-3180-1 (ISO-12A-1 OL) -400шт; - RS 12B-1 OL П3-ПР-19,5-3180-2 (ISO-16B-1 OL) -150шт; - RS 16A-1 OL П3-ПР-25,4-6000-1 (ISO-16A-1 OL) -700шт; - RS 24A-1 OL П3-ПР-38,1-12700-1 (ISO-24A-1 OL) -60шт; - RS 28A-1 OL П3-ПР-44,45-17240-1 (ISO-28A-1 OL) -45шт; - RS 32A-1 OL П3-ПР-50,8-22700-1 (ISO-32A-1 OL) -50шт; Для використання в цивільному господарстві та промисловості Торговельна марка: відсутня. Виробник: Ningbo Shimaotong International Co. Ltd. Країна виробництва: CN.

На підтвердження митної вартості вказаних вище товарів позивачем до митного оформлення разом з митною декларацією №UА100250/2021/428368 відповідно до вимог МК України подано:

- Пакувальний лист;

- рахунок-проформа (проформа-інвойс) NєWT21NYLZ0035 від 05.08.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) Nє WT21NYLZ0051 від 08.10.2021 року;

- коносамент 4359-0177-109/018 від 11.05.2021;

- міжнародна товарно-транспортна накладна Nє3919 від 22.11.2021 року; платіжний документ №0812 від 12.08.2021 року;

- платіжний документ №1026 від 26.10.2021 року;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору ( контракту) про транспортно-експедиційні послуги №12028180 від 22.11.2021 року;

- довідка, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 23.11.2021;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) №02/08-2021 від 02.08.2021 року;

- договір про надання послуг митного брокера №14-06/17 від 14.06.2017 року;

Договір транспортного експедирування №KH22FS від 01.02.2019;

- Лист №63 від 09.11.2021 року про відсутність страхування;

- Лист про відсутність товарної марки від 11.05.2021.

За результатом розгляду поданих позивачем документів для підтвердження заявленої у митній декларації №UА100250/2021/428368 митної вартості митний орган направив електронне повідомлення, у якому зазначено, що відомості щодо включення до ціни товару інших витрат відсутні, в CMR від 22.11.2021 №2021 в графі 23 «перевізник» зазначено ТОВ «АС Транспорт», тоді як до митного оформлення надано рахунок про транспортні витрати №12028180 від 22.11.2021 від «KUEHNE+NAGEL», декларантом не надано інформацію щодо принципу визначення ціни товару, тобто товар з різними якісними характеристиками мають однакові ціни, декларант не надав до митного оформлення заявку на транспортно-експедиційні послуги, відсутня митна декларація країни відправника, номер рейсу в рахунку-фактурі не відповідає номеру рейсу, зазначеному в коносаменті №4359-0177-109.018.

Декларантом 24.11.2021 було надіслано митному органу пояснення з приводу запитуваних документів, та додатково було надіслано митному органу наступні документи:

Висновок за результатами цінового моніторингу Ц-1331 від 24.11.2021;

Заявку на транспортно-експедиційні послуги Nє9 від 05.10.2021;

Прайс-лист продавця від 10.05.2021;

Експортна декларація країни відправлення з перекладом на українську мову від 14.10.2021 №16389042;

Платіжне доручення від 22.11.2021 №996;

Сертифікат від 25.10.2021 №213302A0/040989;

Коносамент від 16.10.2021 №NBKN115122;

Лист №б/н від 24.11.2021;

Інформація щодо маршруту судна від 24.11.2021.

Відповідач за результатом розгляду поданої митної декларації та доданих до неї документів неправомірно відмовив у митному оформленні товару за заявленою митною вартістю та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA100250/2021/000022/2 від 24.11.2021.

Також відповідачем оформлено картку в прийнятті митної декларації, митному оформлені впуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.11.2021 №UА100250/2021/00196.

Приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів, відповідач у пункті 33 зазначив наступне.

«Положеннями п.2.1. контракту від 02.08.2021 №12/08-2021, згідно якого здійснюється поставка товару між Продавцем ( Ningbo Shimaotpng International Co.. Ltd, KHP) та покупцем (ФОП ОСОБА_1 », Україна), далі - Контракт. Визначено, що ціни на товар включають вартість транспортного пакування та маркування. Відомості щодо включення до ціни товару інших витрат відсутні. Разом із тим, положеннями п. 11 Контракту передбачено постачання товару на умовах поставки FOB- Нінгбо. Відповідно до положень Інкотермс-2010, при умовах поставки FOB до обов?язків продавця належить здійснення експортного оформлення товару зі сплатою експортного мита та інших зборів, а також доставка в порт відвантаження і загрузка на борт.

Таким чином є ймовірність не включення інших складових митної вартості.

В CMR від 22.11.2021 Nє3919 в графі « перевізник» зазначене ТОВ «АС Транспорт», тод як до митного оформлення надано рахунок про транспортні витрати №12028180 від 22.11.202 від «KUEHNE+NAGEL».

До таких документів, що підтверджують вартість транспортування, оцінюваних товарів, відносяться акт виконаних робіт ( наданих послуг) від виконавця договору контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; заявка на здійснення послуг по доставці товарів ; рахунок-фактура (інвойс) щодо транспортно-експедиційних послуг; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

Декларантом не надано інформацію щодо принципу визначення ціни товару, тобто товар Відповідно до п. 6.2. контракту від 02.08.2021 №02/08-2021, згідно якого здійснюється поставка товару між Продавцем ( Ningbo Shimaotpng International Co.. Ltd, КНР) та покупцем (ФОП ОСОБА_1 », Україна), далі - Контракт, перша частина передоплати становить 20% від суми вказаної у проформі, друга частина передплати складає 80% згідно комерційного інвойсу, що суперечить наданим до митного контролю платіжним документам від 26.10.2021 №1026.

Декларант не надав до митного оформлення заявку на транспортно-експедиційні послуги.

Номер рейсу в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору ( контракту) про транспортно-експедиційні послуги не відповідає номеру рейсу, зазначеному в коносаменті №4359-0177-109.018.

Додатково наданий висновок Київської обласної ТПП від 23.11.2021 №Ц-1331 прийнято до уваги митницею, але не може бути підставою для підтвердження митної вартості.

У експертному висновку експертом проведений аналіз лише контрактної ціни товару на підставі інвойсу та контракту та не здійснено аналізу цін на світовому ринку на ідентичні та подібні товари.

Згідно зі статтею 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових та професійну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів). Відповідно до Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013 №1440, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому, зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатись у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього. У зв?язку з чим, наданий висновок підготовлений з порушенням вищезазначеного підходу, він не може однозначно засвідчувати обґрунтованість висновків, які в ньому наведені. Відсутність цінових пропозицій до висновку, а також жодних розрахунків, які у постірності, об?єктивності наведеної інформації наданий базуватися аналогічного товару і не повинна базуватись на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Отже, подані декларантом документи не містили належних, об?єктивних та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість неможливо відповідно до ч.2 ст. 58 МК України. У зв?язку із вищевикладеним, посадовою особою митниці проведно з декларантом процедуру консультації відповідно до ч.4 ст.57 МКУ. Жодних вимог у порядку ч.6 ст. 55 МК України від декларанта не надходило.

За результатом проведених консультацій встановлено. Джерело інформації , яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару на ідентичні та подібні товари за методом 2 від того ж самого виробника, а саме «Виробник « Ningbo Shimaotong International Co., Ltd»; вартість згідно джерела інформації 2,41 $/кг.

Не погоджуючись з рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся із цим позов до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що пов`язані зі справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Система визначення митної вартості товарів ґрунтується на загальних принципах митної оцінки, прийнятих у міжнародній практиці. Міжнародно-правовим стандартом, на який зорієнтоване українське митне законодавство, є угоди по застосуванню статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГААТ).

Згідно із частиною другою статті VII ГААТ, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Частинами четвертою та п`ятою статті 58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціною, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, вважається загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, за переліком, що визначений частиною десятою статті 58 МК України, серед яких, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Згідно зі статтею 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів. При цьому, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Статтею 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Вказаною статтею передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (пункт 1 частини п`ятої статті 54 МК України).

Цією ж статтею визначено, що у випадках, встановлених цим Кодексом, митний орган наділений правом письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У силу положень частини п`ятої статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Вказана норма кореспондується з положеннями частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Разом з цим, якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частини третя статті 53 МК України).

Відповідно до частини першої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

З аналізу частин першої та другої статті 53 МК України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 у справі №21-591а15.

Згідно із пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто умовою, з якою закон пов`язує право митниці самостійно розраховувати митну вартість заявлених декларантом товарів, є наявність документально підтверджених обставин, що свідчать про заявлення декларантом неповних та/або недостовірних відомостей про товар та ціну, яку за нього сплачено.

Відтак, рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

З оскаржуваного рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100250/2021/000022/2 від 24.11.2021, що в ньому не вказана конкретної складової митної вартості товару, яка не була підтверджена позивачем під час його митного декларування та митного оформлення за митною декларацією №А100520/2021/425012.

Судом встановлено, що відповідач скоригував лише митну вартість товару №1 за вказаною митною декларацією при цьому взагалі не зазначив у оскаржуваному рішенні товар № 2 за цією ж митною декларацією, а тому суд критично ставиться до тверджень відповідача, наведених в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, про те, що в наданих до митного оформлення документах позивача, які підтверджують митну вартість товарів, є розбіжності, а також що в них відсутні всі відомості, що б підтверджували числові значення складових митної вартості.

Підставою коригування митної вартості товару став висновок митного органу про те, що відповідно до положень Інкотермс -2010 при умовах поставки FOB до обов`язків продавця належить здійснення експортного оформлення товару зі сплатою експортного мита та інших зборів, а також доставка в порт відвантаження і загрузка на борт. Таким чином є ймовірність не включення інших складових до митної вартості.

FOB (…named port of shipment) англ. On Board, або Франко борт (…назва порту відвантаження) - термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок нести усі витрати, зв`язані з товаром, до моменту переходу товару через поручні судна в призначеному порту відвантаження, і - оплатити, якщо це буде потрібно, усі витрати, зв`язані з виконанням митних формальностей для експорту, як і інші мита, податки та інші збори, що підлягають оплаті при експорті товару.

Тобто висновок відповідача про нібито не включення до вартості товару експортного мита та інших зборів, а також вартості доставки в порт, вартості завантаження і загрузки товару на борт судна не відповідають фактичним обставинам та умовам контракту.

Щодо висновку відповідача про ненадання декларантом інформації щодо принципу визначенні ціни товару, суд зазначає таке.

За загальноприйнятими правилами, ціна товару визначається продавцем (виробником) самостійно і декларант як покупець не має інформації про принципи визначення продавцем ціни товару.

Відтак, позивач, як покупець товару, не має і не може мати в наявності документів, які дозволяють визначити принципи формування продавцем ціни на свої товари. Формування ціни на товар є виключним правом продавця, який визначає ціну на кожний окремий товар самостійно.

Посилання в оскаржуваному рішенні на те, що декларант не надав до митного оформлення заявку на транспортно-експедиційні послуги та митну декларація країни відправлення спростовується матеріалами справи, зокрема поясненнями позивача на вимогу митного органу щодо надання додаткових документів, до яких додано вказані документи.

Також відповідач стверджує, що відповідно до пункту 6.2 контракту від 02.08.2021 №02/08-2021 перша частина передоплати складає 80% згідно із комерційним інвойсом, що суперечить наданим до митного контролю платіжним документам від 26.10.2021 №1026.

Судом встановлено, що пунктом 6.2 контракту від 02.08.2021 №02/08-2021 передбачено, що перша частини передоплати становить 20% від суми, вказаної у проформі-інвойсі. Друга частина вноситься після отримання копії транспортної накладної (коносаменту) і відповідно до комерційного інвойсу.

Відповідно до проформа-інвойсу від 05.08.2021 №WT21NYLZ0035 попередня вартість поставки складає 41428,07 доларів США, а отже сума передоплати 8285,41 доларів США, яка сплачена відповідно до платіжного документа від 26.10.2021 №1026.

Відповідно до інвойсу від 08.10.2021 №WT21NYLZ0035 вартість партії товару складає 41381,35 доларів США.

26.10.2021 позивачем сплачено 33095,74 доларів США, що з урахуванням передоплати становить 41381,35 доларів США.

Посилання митного органу на те, що в CMR від 22.11.2021 №2021 у графі 23 «перевізник» зазначено ТОВ «АС Транспорт», тоді як до митного оформлення надано рахунок на транспортні витрати від 12.11.2021 №12028180 від «KUEHNE+NAGEL», підлягають відхиленню, оскільки вказана товарно-транспортна накладна складена щодо перевезень по території України, які у відповідності до статті 58 МК не включаються до митної вартості товару.

Щодо доводів відповідача про те, що номер рейсу та назва морського судна, зазначені в коносаменті 4359-0177-109.018 від 16.10.2021 не вказаний в рахунку-фактурі про оплату транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги, а номер рейсу в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг не відповідає номеру рейсу, зазначеному в коносаменті 4359-0177-109.018 від 16.10.2021, позивачем було надано лист «KUEHNE+NAGEL» від 03.08.2021, з якого вбачається, що номер контейнера відповідає номеру контейнера який вказаний в коносаменті, а тому наявна технічна помилка в зазначенні відомостей про номер рейсу.

Крім того, позивачем надавалась, довідка, «KUEHNE+NAGEL» від 03.08.2021, яка підтверджує вартість наданих транспортних послуг.

Суд вважає, що документи, які були подані декларантом для митного оформлення, чітко ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей та містять дані, що піддаються обчисленню, і підтверджують ціну товарів, що підлягала сплаті покупцем на користь постачальника.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що митний орган не надав належної оцінки поданим документам та не встановив конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товару за основним методом визначення митної вартості.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Проте, у рішенні про коригування митної вартості товарів №UА100250/2021/000022/2 від 24.11.2021, зазначено лише номери та дати митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, та рішення про коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим відповідно до норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.

Враховуючи встановлені обставини, висновки митного органу щодо документального непідтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості є протиправним.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із вимогами частини третьої статті 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно із пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Згідно із частиною другою статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У порушення вимог частини другої вказаної статті, відповідачем будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну

Натомість, позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи не були спростовані відповідачем.

За таких обставин позовні вимоги позивача про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA100250/2021/000022/2 від 24.11.2021 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо вимог позивача про скасування карток відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення суд зазначає таке.

Згідно з частиною шостою статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Тобто, однією з підстав для відмови у прийнятті митної декларації є неправильність визначення декларантом митної вартості товарів.

Оскільки, на час прийняття оскаржуваної картки відмови у прийнятті митної вартості, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення були відсутні підстави, передбачені частиною шостою статті 54 МК України, відповідне рішення суб`єкта владних повноважень також є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи наведене позовна позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд

в и р і ш и в:

Задовольнити адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) Київської митниці (03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8А, ідентифікаційний код 43997555) про визнання протиправним та скасування рішення.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA100250/2021/000022/2 від 21.11.2021 року, що винесене Київською митнецею.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100250/2021/00196 від 24.11.2021.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8А, ідентифікаційний код 43997555) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) понесені витрати у вигляді судового збору у розмірі 4540,00 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.