Справа № 420/12504/23
Суддя: Кузьміна О. І.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Кузьміної О.І.,

за участі секретаря судового засідання Савицького В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Херсоні адміністративний позов адвоката Верещака Олексія Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Адвоката Верещака О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії АА № 00008519 від 15.05.2023 року.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позивач та його представник в судові засідання, які призначені на 06.03.2025 року на 13-30 год. та на 11.03.2025 року на 11-45 год. повторно не з`явилися, були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, в тому числі через підсистему Електронний суд надіслані документи в електронному вигляді «Судова повістка» в електронний кабінет « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 », які їм були доставлені 26.02.2025 12:06:34 та 05.03.2025 16:01:03, відповідно до довідок про доставку електронного документу та ці відомості наявні в матеріалах справи. Заяв про розгляд справи у її відсутність суду не надала, поважності причин неявки до суду не зазначила, що свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами на присутність у судовому засіданні.

Представник Державної служби України з безпеки на транспорті в судове засідання не з`явилась, була повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, надала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав викладених у відзиві.

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень КАС України розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу за приписами ч.4 ст. 229 КАС України не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Нормами Кодексу адміністративного судочинства України не передбачено "припинення судового розгляду", а відтак, заява позивачки задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та його представник не з`явилися в судові засідання, призначені, зокрема, на 06.03.2025 року на 13-30 год. та на 11.03.2025 року на 11-45 год., будучи при цьому належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення кожного з них, заяви про розгляд справи у відсутність не подавали.

Відповідно ч.2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з частиною третьою статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами КАС України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду надано не було.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Така позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020р. № 658/1141/18.

Згідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд залишає позовну заяву без розгляду позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне застосувати положення ч.5 ст. 205, п.4 ч.1 ст.240 КАС України та залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 131, 205, 240, 243, 248 КАС України, суд -

ПОСТАВНОВИВ:

Адміністративний позов адвоката Верещака Олексія Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє його права, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Херсонський міський суд Херсонської області, шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк апеляційної скарги з моменту проголошення ухвали суду.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

СуддяО. І. Кузьміна