Справа № 640/7304/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

11 березня 2025 року Справа № 640/7304/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на стороні відповідача - Міністерства енергетики України, про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту та стягнення матеріальної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України, у якому просить суд:

- визнати протиправною та нечинною з моменту прийняття постанову Кабінету Міністрів України від 15.11.2019 №929;

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Кабінету Міністрів України грошові кошти в сумі 6780,54 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної його протиправною постановою від 15.11.2019 №929.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.04.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні.

17.01.2022 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог від 12.01.2022, у якій позивач просить суд викласти прохальну частину позовної заяви у такій редакції:

- визнати протиправною та нечинною з моменту прийняття постанову Кабінету Міністрів України від 15.11.2019 №929;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України поновити з моменту втрати чинності дію постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №560 "Деякі питання захисту прав споживачів житлово-комунальних послуг" шляхом прийняття нового нормативно-правового акта.

Протокольною ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2022 було прийнято заяву позивача про зменшення позовних вимог.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2022 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" №2825-IX, статтею 1 якого встановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

02.08.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи та за результатом автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Дудіну С.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 прийнято адміністративну справу до провадження судді Дудіна С. О., вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Міністерство енергетики України.

23.10.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та нечинною з моменту прийняття постанову Кабінету Міністрів України від 15.11.2019 №929;

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Кабінету Міністрів України грошові кошти в сумі 66616,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної його протиправною постановою від 15.11.2019 №929;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України поновити з моменту втрати чинності дію постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №560 шляхом прийняття нового нормативно-правового акту.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.11.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_4 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Відмовлено у прийнятті заяви позивача від 21.10.2024 про збільшення розміру позовних вимог.

Відмовлено у задоволенні клопотань позивача про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Міністерства фінансів України, Міністерства розвитку громад та територій України та Міністерства юстиції України.

У судове засідання, призначене на 11.03.2025, з`явились представники Кабінету Міністрів України та Міністерства енергетики України.

Присутні у судовому засіданні 11.03.2025 представники Кабінету Міністрів України та Міністерства енергетики України заявили усне клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Протокольною ухвалою суду від 16.01.2025, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, оголошено перерву у судовому засіданні до 13.02.2025 до 14:00 год.

Суд зазначає, що у судове засідання, призначене на 13.02.2025, позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно.

12.02.2025 на адресу суду від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з наявністю поважної причини неявки.

Так, в якості поважних причини неявки до суду позивач про невідповідність залу судового засідання та нарадчої кімнати, в якому було проведено засідання, вимогам чинного законодавства, що унеможливлює реалізацію ним свої процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Позивач зазначив, що 16.11.2024 він звернувся до голови Київського окружного адміністративного суду зі скаргою з підстав невідповідності залу судового засідання та нарадчої кімнати вимогам чинного законодавства.

У вказані скарзі позивач просив:

- вжити заходів щодо усунення порушень, допущених при розгляду справи в судовому засідання 14.11.2024;

- забезпечити розгляд справи у приміщенні Київського окружного адміністративного суду, яке відповідає вимогам чинного законодавства, які встановлені для залу судового засідання та нарадчої кімнати, з можливістю розміщення сторін та третіх осіб;

- завчасно повідомити позивача про вжиття заходи щодо усунення відповідних порушень.

Однак, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.02.2025 визнано неповажною причину неявки позивача у судове засідання, проте, з метою недопущення порушення права на судовий захист, відкладено розгляд справи до 11.03.2025 до 14 год. 00 хв. та визнано обов`язковою явку позивача у судове засідання.

У судове засідання, призначене на 11.03.2025, позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно.

Так, копія ухвали суду від 13.02.2025 та повістка про виклик рекомендованою поштовою кореспонденцією були направлені на адресу позивача, яка була ним отримана 28.02.2025.

З цього приводу суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain»).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до норми частини першої статті 45 КАС України зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Пономарьов проти України, згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України.

Так, відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Приписи статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21, від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 та від 10.10.2024 у справі №990/147/23.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України «…якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Саме такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.10.2024 у справі №990/228/23.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на викладене суд вважає, що неявки позивача та його представників в судові засідання перешкоджають повноцінному розгляду справи, оскільки позбавляють суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач не прибув у судові засідання по справі, які були проведені 13.02.2025 та 11.03.2025 без поважних причин, про дату, час і місце судового розгляду був сповіщений належним чином та завчасно, заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача суду не подавав, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Аналогічний правовий висновок щодо необхідності залишення позову без розгляду у подібних ситуаціях викладено у численних судових рішеннях Верховного Суду, зокрема:

- ухвалі від 27 листопада 2023 року у справі №9901/65/21;

- ухвалі від 14 листопада 2023 року у справі №990/89/23;

- ухвалі від 21 вересня 2023 року у справі №9901/143/21;

- ухвалі від 16 серпня 2023 року у справі №9901/152/21;

- ухвалі від 03 липня 2023 року у справі №9901/222/21;

- ухвалі від 23 травня 2023 року у справі №9901/297/21;

- постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 вересня 2023 року у справі №9901/471/21.

У судовому засіданні 11.03.2025 були проголошені вступна та резолютивна частини ухвали. Повний текст ухвали складений та підписаний 12.03.2025.

Керуючись статтями 205, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1.Клопотання представників Кабінету Міністрів України та Міністерства енергетики України задовольнити.

2. Адміністративний позов залишити без розгляду.

3.Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Дудін С.О.