Справа № 640/10259/22
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2025-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

11 березня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/10259/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Секірська А.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом адвоката Кошельник Богдани Сергіївни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

08.07.2022 адвокат Кошельник Богдана Сергіївна звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії ГУПФУ в м. Києві щодо несформування та неподання до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві подання про повернення ОСОБА_1 помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі продажу нерухомого майна у розмірі 14023,80 грн;

- зобов`язати ГУ ПФУ в м. Києві сформувати та подати до ГУ ДКСУ у м. Києві подання про повернення ОСОБА_1 помилково сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі продажу нерухомого майна в розмірі 14023,80 грн;

- стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн..

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2022 відкрито провадження в адміністративній справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 06.02.2025 прийнято адміністративну справу № 640/10259/22 до провадження, визначено розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); запропоновано сторонам у разі зміни фактичних обставин по даній справі, вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, повідомити суду про таке протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання цієї ухвали шляхом направлення додаткових пояснень в електронній формі через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (особистий кабінет в системі «Електронний суд») з використанням власного (уповноваженої особи) електронного підпису або у паперовій формі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 18.01.2020 ОСОБА_1 придбане житло квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 18.01.2022, посвідченим нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською Пукас А.В. та зареєстрованим в реєстрі за № 106. Пунктом 3 договору визначено загальну ціну продажу квартири, яка становила 1402379,95 грн.

Відповідно до квитанції № ПН2383397 від 14.01.2022 ОСОБА_1 сплачено збір з операцій придбання (купівлі-продажу) нерухомого майна у розмірі 1% від вартості нерухомого майна, що становив 14 023, 80 грн.

ОСОБА_1 через представника адвоката Кошельник Б.С. звернувся до ГУПФУ в м. Києві з заявою від 15.02.2022 про сформування та подання до органів Державної казначейської служби України подання про повернення ОСОБА_1 помилково сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомості.

Відповідачем надано відповідь листом від 18.04.2022 вих.№ 2600-0603-8/38680, якою відмовлено у поверненні помилково сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомості та рекомендовано звернутись до суду для встановлення правових підстав повернення таких коштів.

Позивач зазначив, що в Україні відсутній механізм перевірки інформації про те, чи вперше особа придбала нерухомість, і з посиланням на ухвалу Конституційного Суду України від 23.03.2000 № 29-у/2000, рішення ЄСПЛ у справах «Лелас проти Хорватії», «Пінкова та Пінк проти Чеської республіки», «Гаші проти Хорватії», «Трго проти Хорватії», норми Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787, Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 № 215, постанови Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 819/1498/17, від 31.01.2018 у справі № 819/1667/17, від 03.07.2018 у справі № 819/33/17, від 31.10.2018 у справі № 819/595/17, від 01.11.2018 у справі № 819/1353/17, від 14.05.2019 у справі № 819/145/17, від 23.04.2019 у справі № 802/1566/17-а, стверджує, що відповідно до позиції Верховного Суду інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є доказом підтвердження першого придбання особою нерухомого майна.

Станом на дату подання позовної заяви та у зв`язку з введенням на території України воєнного стану доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відсутній, і за наявності доступу до реєстру додатково буде надано довідку про реєстрацію за ОСОБА_1 придбаної вперше квартири.

З приводу зміни підходів до визначення підстав та порядку звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з 26.09.2020 позивач зазначив, що нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. не було роз`яснено право ОСОБА_1 на подання заяви фізичної особи про те, що він не має і не набував права власності на житло, а зазначено, що без квитанції про сплату збору договір купівлі-продажу вона посвідчити не може.

З посиланням на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2021 у справі № 640/28741/20 позивач зауважив, що саме органи Пенсійного фонду України мають доводити, що житло придбано особою не вперше, тому просив задовольнити позовні вимоги.

Також позивач просив суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

29.07.2022 відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому, з посиланням на норми Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування», Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операції, затвердженого постановою КМУ від 03.11.1998 № 1740, зі змінами, внесеними постановою КМУ від 23.09.2020 № 8666, статті 368 Цивільного кодексу України, статті 70 Сімейного кодексу України зазначив, що умовою звільнення від сплати збору Порядок № 1740 визначає відсутність факту купівлі житла, зокрема як частки в спільному майні подружжя. В разі придбання житла на ім`я одного з подружжя за спільні кошти в період зареєстрованого шлюбу, другий з подружжя (колишнього подружжя) має право на частку у праві спільної сумісної власності подружжя на житло, якщо інше не визначено умовами шлюбного договору, що не дозволяє застосувати пункт «в» як підставу для звільнення від сплати збору.

Отже, звільнення покупця від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування на підставі підпунктів «в» або «г» пункту 15-2 Порядку № 1740 можливе за умови наявності зазначених у цих підпунктах інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. При цьому обов`язок надання нотаріусу необхідних відомостей та документів (інформації, відомостей, довідок тощо), що необхідні для звільнення від сплати збору, покладається на покупця.

Тобто, позивач, сплативши збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі продажу нерухомого майна, не скористався правом, яке дозволяє звільнення від сплати судового збору.

14.01.2022 позивач здійснив сплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі продажу нерухомого майна, доказом чого є квитанція № ПН2383397. Позивачем при реєстрації договору купівлі продажу нерухомого майна нотаріусу було надано квитанцію про сплату суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі продажу нерухомого майна. Отже, добровільна сплата позивачем збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі продажу нерухомого майна свідчить про те, що майно придбавалося не вперше, що встановив нотаріус.

Також відповідач послався на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 640/2848/21, від 16.08.2021 у справі № 640/7573/21, та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, та заперечував проти стягнення судового збору та витрат на професійну правничу допомогу. На думку відповідача, неподання стороною розрахунку (детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із виду робіт, необхідних для надання правничої допомоги) позбавляє іншу сторону можливості спростовувати ймовірну неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 23.11.2020 у справі №638/7748/18.

Третя особа не скористалася правом надання пояснень щодо позову та відзиву.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. 72-77,90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов наступного.

18.01.2022 між Акціонерним товариством «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Фенікс», від імені, в інтересах та за рахунок якого діє ТОВ «Компанія з управління активами «Будкепітал» (Продавець) та ОСОБА_1 (Покупцем) укладено Договір купівлі - продажу квартири, за умовами якого продавець передав належну йому на праві власності, а покупець, не перебуваючи у зареєстрованому шлюбі, прийняв у власність квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 50,40 кв.м, складається з 1 жилої кімнати, житловою площею 12,20 кв.м (п.1); продаж вчинено за 1402 379,95 грн без ПДВ, які були сплачені покупцем в безготівковій формі шляхом перерахування на банківський рахунок продавця до підписання цього договору на умовах попереднього договору № 5220/СЛ/062 купівлі продажу квартири, посвідченого 30.10.2018 Нікольською-Пукас А.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим № 4709 та додаткових угод до нього, в якості забезпечувального авансового платежу (попередньої оплати за квартиру), що зараховується як оплата (п.3) (арк.спр. 9).

Згідно із квитанцією від 14.01.2022 № ПН2383397 позивачем сплачено 14023,80 грн, призначення платежу: *;101:;24140500. Збір з операцій придб. (куп-прод) нерух.майна. ОСОБА_1 (арк.спр. 11).

18.04.2022 за вих. № 2600-0603-8/38680 у відповідь на заяву адвоката Богдани Кошельник як представника ОСОБА_1 від 15.02.2022 (від 21.02.2022 вх. № 9556/8) відповідачем направлено позивачеві лист «Щодо повернення збору з операції купівлі продажу нерухомого майна», в якому зазначено, що до звернення подано не повний пакет документів, підстави для складання подання на повернення збору з операцій придбання купівлі продажу нерухомого майна відсутні.

Відмову з посиланням на п.9 ст. 1 Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування», постанову КМУ від 23.09.2020 № 866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій від 03.11.1998 № 1740 (пункти 15-2, 15-3), обґрунтовано тим, що внесені постановою КМУ № 866 зміни до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій № 1740, чітко визначають, які повинні надаватися особою покупцем документи, що підтверджують придбання житла вперше. Обов`язок надання нотаріусу необхідних відомостей та документів, що необхідні для звільнення від сплати збору покладається на покупця. Отже, проведена сплата збору у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі продажу такого майна, свідчить про те, що майно придбавалося не вперше, що встановив нотаріус.

Вирішуючи справу у межах заявлених позовних вимог, надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок справляння та використання збору на обов`язкове державне пенсійне страхування визначений Законом України від 26.06.1997 №400/97-ВР «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» (далі Закон №400/97-ВР).

Відповідно до абзацу першого пункту 9 статті 1 Закону №400/97-ВР платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Питання сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій на виконання Закону №400/97-ВР регулює «Порядок сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій», що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 1998 року №1740 (далі Порядок №1740), зі змінами, які внесені постановою Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2020 року №866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій», яка набрала чинності 26 вересня 2020 року (далі Постанова №866).

Згідно з пунктами 15-2, 15-3 Порядку №1740 (у редакції Постанови №866) збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо:

б) право власності на житло, отримане фізичною особою в результаті його приватизації, відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»;

в) особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року);

г) особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна за наявності зазначених у підпунктах «в» і «г» пункту 15-2 цього Порядку інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування».

Аналіз наведених норм чинного законодавства дає підстави вважати, що з 26 вересня 2020 року визначено механізм, за умови дотримання якого фізична особа, що придбаває житло вперше, не сплачує збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого майна (житла) при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу.

У зазначених положеннях пункту 15-2 Порядку №1740 (в редакції Постанови №866) деталізовано зміст поняття «придбаває житло вперше», яке необхідно розуміти так, що фізична особа не має та не набувала права власності на житло, в тому числі в результаті приватизації.

З огляду на наведене під час вирішення питання чи є операція купівлі-продажу житла об`єктом сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, термін «придбавання майна» треба використовувати як такий, що охоплює (включає) не лише оплатне набуття права власності на певний об`єкт, а і його безоплатну приватизацію.

Зі змісту пункту 15-2 Порядку №1740 вбачається, що з 26 вересня 2020 року фізична особа звільняється від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, зокрема, якщо подає нотаріусу заяву про те, що вона не має та не набула права власності на житло, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про відсутність зареєстрованого права власності на житло, а також дані невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 25.11.2021 у справі № 280/9714/20.

З огляду на наведене, доводи позивача про відсутність механізму перевірки того, чи вперше особа придбавала нерухомість, є помилковими, і постанови Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 819/1498/17, від 31.01.2018 у справі № 819/1667/17, від 03.07.2018 у справі № 819/33/17, від 31.10.2018 у справі № 819/595/17, від 01.11.2018 у справі № 819/1353/17, від 14.05.2019 у справі № 819/145/17, від 23.04.2019 у справі № 802/1566/17-а не є релевантними до спірних правовідносин, оскільки прийняті за іншого нормативного регулювання.

За умови отримання від фізичної особи таких документів нотаріус на підставі абзацу четвертого пункту 15-3 Порядку №1740 здійснює нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу нерухомого майна без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

У матеріалах справи відсутні докази про те, що ОСОБА_1 виконав вимоги підпункту "в" пункту 15-2 Порядку №1740 щодо подання нотаріусу відповідної заяви і документів при посвідченні договору купівлі-продажу квартири.

Якщо ж особа не скористалася цим механізмом на стадії посвідчення договору в нотаріуса та помилково сплатила збір, то вона вправі скористатися ним вже після посвідчення нотаріусом договору, подавши відповідному територіальному органу Пенсійного фонду визначені підпунктом «в» пункту 15-2 Порядку №1740 інформацію та пакет документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, для формування відповідного подання про повернення безпідставно сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. У разі отримання відмови особа може оскаржити таке рішення до суду.

Позивач стверджує, що він придбав житло вперше, для підтвердження чого надав витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Так, згідно із витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.01.2022 № 295159614 за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 000 квартира, об`єкт житлової нерухомості, вартість 1402379,95 грн, загальна площа 50,4 кв.м, житлова площа 12,2 кв.м, адреса: АДРЕСА_2 , дата державної реєстрації права власності 18.01.2022 (арк.спр. 10).

Інформацію із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна позивачем відповідачу та суду не надано, з зазначенням, що доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відсутній у зв`язку з воєнним станом.

Відповідачем відмовлено у поверненні помилково сплаченого збору, у зв`язку з тим, що позивачем при укладенні договору, а також при зверненні до органів пенсійного фонду із заявою про повернення помилкового сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна не подано документів, які б підтверджували факт придбавання нерухомого майна вперше.

Також відповідні обставини не можуть бути встановлені під час розгляду справи, оскільки в матеріалах справи, зокрема, відсутні відомості про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду, надання яких з метою підтвердження того, що особа придбаває житло вперше, є обов`язковим відповідно до пункту в) пункту 15-2 Порядку № 1740.

З огляду на наведене, позивач не дотримався вимог Порядку №1740 та не подав до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві повного пакету документів, що підтверджують факт придбання житла вперше у відповідності з приписами пункту 15-2 Порядку №1740.

Зокрема, позивачем не було подано до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві довідки про невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду (довідки з місць проживання після 1992 року) - інформація про місце реєстрації з 1992 року по 1995 рік, відомості з невід`ємної архівної складової частини Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло; Інформацію із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Як вже зауважив суд, особа, яка при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу житла не скористалась передбаченим пунктом 15-2 Порядку №1740 механізмом доведення факту, що вона придбаває житло вперше, вправі скористатися цим самим механізмом після сплати коштів в бюджет шляхом звернення до територіальному органу Пенсійного фонду України про повернення помилково сплачених коштів та надання визначених підпунктом в пункту 15-2 Порядку №1740 документів, що підтверджують факт придбання житла вперше.

Чинне законодавство встановлює чіткі та конкретні вимоги, а також перелік документів, які мають бути подані для повернення сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна. Оскільки такі вимоги не дотримані позивачем та не подані до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві усі необхідні документи, визначені пунктом 15-2 Порядку №1740, то у відповідача були відсутні правові підстави для формування подання про повернення позивачу сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна за встановлених обставин.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 25.11.2021 у справі №280/9714/20, в якій вирішувалося питання, чи є позивач, який придбав квартиру, платником збору на обов`язкове пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого майна.

Верховний Суд у пункті 41 цієї постанови зазначив:

«Якщо ж особа не скористалася цим механізмом на стадії посвідчення договору в нотаріуса та помилково сплатила збір, то вона вправі скористатися ним вже після посвідчення нотаріусом договору, подавши відповідному територіальному органу Пенсійного фонду визначені підпунктом "в" пункту 15-2 Порядку №1740 інформацію та пакет документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, для формування відповідного подання про повернення безпідставно сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. У разі отримання відмови особа може оскаржити таке рішення до суду».

У відповідності до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, поданий позивачем до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві пакет документів був недостатнім (некомплектним) для прийняття позитивного рішення про повернення йому сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, тому відповідач обґрунтовано відмовив заявнику у формуванні подання про повернення суми сплаченого збору.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві правомірно відмовило позивачу у вжитті заходів щодо повернення помилково (надмірно) сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування за придбання нерухомого майна у розмірі 1% від вартості об`єкта купівлі-продажу.

Позивачем не доведено дотримання процедури, визначеної Порядком №1740, ані на стадії укладення договору купівлі-продажу квартири, ані на стадії звернення до пенсійного органу про повернення помилково сплаченого збору.

Водночас суд зауважує, що позивач не позбавлений можливості повторно звернутись з відповідною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо повернення сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомості з дотриманням вимог пункту 15-2 Порядку №1740.

У зв`язку з відмовою в позові відсутні підстави для вирішення питання розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 19, 20, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262, 296, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову адвоката Кошельник Богдани Сергіївни в інтересах ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (м .Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 16, 04053; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві (м. Київ, вул. Терещенківська, буд. 11-а, 01601; ), про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.Г. Секірська