Справа № 140/13654/24
Суддя: Шепелюк Віталій Леонідович
Дата ухвалення: 2025-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року ЛуцькСправа № 140/13654/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Шепелюк В.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Виконавчого комітету Луцької міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Виконавчий комітет Луцької міської ради звернувся з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку від 11 листопада 2024 року про результати моніторингу закупівлі Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам (№ закупівлі UA-2024-10-15-005666-a).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області було видано наказ від 25.10.2024 №91-з «Про початок моніторингу закупівель», на підставі якого було проведено моніторинг закупівлі виконавчого комітету Луцької міської ради UA-2024-10-15-005666-a, предмет закупівлі «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам».

За результатами моніторингу відповідачем складено висновок від 11.11.2024, згідно якого встановлено порушення вимог підпункту 6 пункту 13 Постанови №1178 від 22.10.2022, якою затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Постанова №1178), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, а саме укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів.

Позивач не погоджується із висновком про допущення ним вищевказаних порушень, оскільки ним виконано всі вимоги для укладення договору про закупівлю, передбачені підпунктом 6 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити (а.с.48-52).

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.89).

У відзиві на позов відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити (а.с.93-97). В обґрунтування цієї позиції відповідач вказав, що підпунктом 6 пункту 13 Постанови №1178 визначено, що придбання замовниками товарів, вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів у разі, коли: відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з Постановою №1178, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 Особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.

Зазначає, що вимоги до ТОВ «Флай-Груп Україна», з яким укладено договір від 11.10.2024 №557, відрізняються від вимог, що були визначені позивачем у тендерній документації за процедурою відкриті торги (ID: UA-2024- 09-19-014030-a), що була відмінена через неподання тендерних пропозицій, чим порушено вимоги підпункту 6 пункту 13 Особливостей.

Представник позивача у відповіді на відзив (а.с.111-113) не погодився з аргументами відповідача, наведеними у відзиві та просив позов задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача у запереченні на відповідь на відзив (а.с.117-119) підтримала свою позицію, наведену у відзиві на позовну заяву та просила у задоволенні позову відмовити повністю.

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини.

Протоколом уповноваженої особи виконавчого комітету Луцької міської ради від 19.09.2024 затверджено тендерну документацію на закупівлю: «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам, код ДК 021:2015-3573000-0 Електронні бойові комплекси та засоби радіоелектронного захисту» (відкриті торги з особливостями) (а.с.106).

Виконавчим комітетом Луцької міської ради оголошено закупівлю в системі Prozorro за номером UA-2024-09-19-014030-a за предметом «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам, код ДК 021:2015-3573000-0 Електронні бойові комплекси та засоби радіоелектронного захисту», в кількості 7 штук, строк поставки до 15.10.2024 (а.с.105).

У подальшому, виконавчим комітетом Луцької міської ради здійснено закупівлю портативних радіоелектронних засобів протидії безпілотним літальним апаратам, очікуваною вартістю 1 407 000,00 грн, шляхом укладення договору № 567 від 11.10.2024 з ТОВ «Флай-груп Україна» про закупівлю без застосування відкритих торгів (а.с.59-76).

Відповідно до розпорядження позивача від 11 жовтня 2024 року №810, рішення щодо проведення закупівлі портативних радіоелектронних засобів протидії безпілотним літальним апаратам, без використання електронної системи закупівель прийнято на підставі підпункту 6 пункту 13 Постанови №1178, а саме: відмінено відкриті торги (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений згідно з Постановою №1178.

На підставі наказу «Про початок моніторингу закупівель» від 25.10.2024 №91-з (а.с.102) Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області розпочато моніторинг ряду публічних закупівель, в тому числі закупівлі UA-2024-10-15-005666-a.

За результатами проведеного моніторингу 11.11.2024 відповідачем складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-15-005666-a (а.с.103-104).

У висновку від 11.11.2024 зазначено, що позивачем у звіті про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель (ID: UA-2024-10-15-005666-a) та договорі від 11.10.2024 №557 (пункт 5.1. Розділу 5. «Поставки товару») зазначено що: «Поставка товару здійснюється до 21.11.2024».

Водночас виконавчим комітетом Луцької міської ради в оголошенні про проведення відкритих торгів (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) та у пункті 4.4 розділу 1. «Загальні положення» тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 19.09.2024, вказано строк поставки товарів: до 15.10.2024, чим порушено підпункт 6 пункту 13 Постанови №1178.

Не погоджуючись із висновком органу державного фінансового контролю, позивач звернувся із цим позовом до суду.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Як визначено частиною першою статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону №2939-XII).

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).

Відповідно до пунктів 3 та 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.20.2016 №43, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922-VIII).

Як установлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

У пункті 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII наводиться визначення поняття «моніторинг процедури закупівлі». Ним є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Положеннями пункту 4 частини другої статті 8 Закону №922-VIII визначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа), зокрема за наявності виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Як встановлено судом, підставою для прийняття наказу про початок моніторингу закупівлі UA-2024-10-15-005666-a були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

При цьому в обґрунтування заявлених позовних вимог позивач вказує, що в наказі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 25.10.2024 №91-з відсутній опис підстав і відомостей щодо предмету дослідження в рамках моніторингу, а також акож не зазначено інформації щодо конкретного виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що стало підставою для початку моніторингу.

Як вказує відповідач, підставою для прийняття наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Волинській області від 11.10.2024 №48-з «Про початок моніторингу процедур закупівель», на підставі складений оскаржуваний висновок, слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Разом з тим, суд погоджується із відповідними доводами позивача та зауважує, що ні із вказаного наказу, ні із інших наявних в матеріалах справи письмових доказів не вбачається, які саме ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель слугували підставою спірного моніторингу.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено наявність правових підстав для проведення моніторингу закупівлі UA-2024-10-15-005666-a, за результатами якого складено оскаржуваний висновок.

Що стосується безпосередньо виявлених за результатами моніторингу закупівлі №UA-2024-10-15-005666-a порушень, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами шостою, сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Частинами десятою - одинадцятою статті 8 Закону №922-VIII установлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 за № 958/35241 (далі Порядок № 552).

Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку: у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження; у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість; у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу; у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником; у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі; у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;

Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.

Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку: у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення); у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися; у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу даних правових норм слідує, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону № 922-VII. У разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель складається висновок за формою, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552.

У цій справі предметом оскарження є висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі від 31.10.2024 №UA-2024-10-15-005666-а, яким за результатами аналізу питання визначення відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей №1178 встановлено порушення вимог підпункту 6 пункту 13 Особливостей №1178 (а.с.45-46, 67-68).

Аналізуючи викладені в оскаржуваному висновку доводи відповідача про порушення позивачем вказаних норм, суд зазначає наступне.

Підпунктом 6 пункту 13 Особливостей №1178 визначено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн грн, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та / або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли: - відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом.

При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі.

Таким чином, виходячи з положень пункту 13 Особливостей, замовник може здійснити закупівлю шляхом укладення прямого договору, з підстави відміни відкритих торгів через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом з урахуванням того, для забезпечення потреби якого року здійснюється закупівля.

У відповідності до цієї норми обов`язковими умовами при здійсненні закупівлі на підставі підпункту 6 пункту 13 Особливостей є незмінюваність, у порівнянні з відкритими торгами, які не відбулися: предмета закупівлі; технічних, кількісних та якісних характеристик предмета закупівлі; проекту договору про закупівлю; вимог до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю.

Судом встановлено, що про проект договору до тендерної документації закупівлі, яка не відбулась (ID: UA-2024-09-19- 014030-a) та договір укладений без використання електронної системи закупівель (ID: UA2024-10-15-005666-a) від 11.10.2024 №557, не відрізняються своїм змістом, і був узгоджений сторонами на етапі укладання.

У вказаній нормі немає прямої заборони щодо зміни строку поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг. Позивачем в проекті договору (UA-2024-09-19-014030-a), а також в укладеному договорі (UA-2024-10-15-005666-a) вказаний перелік істотних умов, які можуть змінюватись, а саме: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/ або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку «на добу наперед», що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону.

Аналізуючи викладене суд приходить до висновку, що строк поставки товару не є істотною умовою договору та може змінюватися відповідно до норм Господарського та Цивільного кодексів України та умов договору про закупівлю.

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Пунктами 2 і 3 статті 180 Господарського кодексу України визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Водночас відповідачем ні в оскаржуваному висновку, ні у відзиві на позов не враховано, що пунктом 4 розділу 6 тендерної документації передбачено, що істотними умовами договору про закупівлю є предмет (найменування, якість), ціна та строк дії договору. Інші умови договору про закупівлю не є істотними та можуть змінюватися відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Натомість законодавством визначено, щоб умови договору про закупівлю не відрізнялися від змісту тендерної пропозиції (частина 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі») і його істотні умови не змінювалися після підписання (за винятками, передбаченими у тій же частині 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі»), отже, умови договору про закупівлю не повинні виходити за рамки тендерної пропозиції (за винятком тих випадків, які передбачає Закон). Таким чином, строк поставки товару, не є порушенням істотних умов договору, що узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 160/13903/21 та від 05.05.2022 у справі №160/6513/21.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно, в частині, не врегульованій спеціальним законом, у тому числі щодо визначення поняття «умови договору», норма статті 41 Закону відсилає саме до Цивільного та Господарського кодексів.

Згідно статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-25-005666-а від 31.10.2024, є протиправним та підлягає скасуванню.

Крім того, суд враховує той факт, що на момент проведення моніторингу, договір про закупівлю виконаний в повному обсязі, а обладнання передане для потреб військової частини, яка в даний час виконує бойові завдання на сході України.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Загальне правило розподілу судових витрат полягає в тому, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. При цьому відповідачу - суб`єкту владних повноважень відповідно до частини другої статті 139 КАС України можуть компенсуватись лише документально підтвердженні витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, оскільки суб`єкт владних повноважень повинен нести усі ризики, пов`язані з прийняттям ним рішень, вчиненням дій чи допущенням бездіяльності, у тому числі необхідність відстоювати правомірність своєї поведінки в адміністративному суді.

У межах цієї справи позивач не діє як суб`єкт владних повноважень у розумінні пункту 7 частини першої статті 4 КАС України, оскільки у цих правовідносинах не здійснював публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень та не надавав адміністративних послуг. У цих відносинах він є замовником у розумінні пункту 11 частини першої статті 1 Закону №922-VIII (суб`єктом згідно із статтею 2 цього Закону, який здійснював закупівлю робіт відповідно до цього Закону).

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-10-15-005666-а є протиправним та його слід скасувати. Отже позов належить задовольнити.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень у конкретних спірних правовідносинах, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов, то позивачу необхідно відшкодувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати у сумі 2422,40 грн, які підтверджуються платіжним дорученням від 20 листопада 2024 року №13810 (а.с.6).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Виконавчого комітету Луцької міської ради (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Богдана Хмельницького, 19, ідентифікаційний код юридичної особи 04051327) до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницький області (21100, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Хмельницьке шосе, будинок 7, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 40919605) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок від 11 листопада 2024 року про результати моніторингу закупівлі №UA-2024-10-15-005666-a.

Стягнути на користь Виконавчого комітету Луцької міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України судовий збір у сумі 2422,40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві грн 20 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. Л. Шепелюк