Справа № 520/5209/25
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2025-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позову

10 березня 2025 р. справа № 520/5209/25
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Будинок "Новаагро" (далі за текстом - позивач, заявник) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі за текстом - відповідач, суб"єкт владних повноважень, владний суб"єкт, адміністративний орган, орган публічної адміністрації, контролюючий орган, Управління) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №135000705 від 02 січня 2024 року Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, складене на підставі акту перевірки №636/35-00-07-05-05/39820081 від 12.12.2023,

встановив:

У тексті позову заявником визнаються обставини того, що податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 02.01.2024р. №135000705 вже було предметом спору у справі №2941/24, де постановою Верховного Суду від 27.02.2025р. позов було залишено без задоволення.

Згідно з доводами позову підставою для нового звернення до суду є обставини неправильного обчислення контролюючим органом суми пені за податковим повідомленням-рішенням Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 02.01.2024р. №135000705 і ця підстава для звернення до суду не могла бути реалізована заявником раніше від календарної дати прийняття постанови Верховного Суду від 27.02.2025р. у справі №520/2941/24 про відмову у задоволенні позову з інших підстав.

07.03.2025р. позов у справі №520/5209/25 було подано нарочно безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Згаданий позов було подано в одному примірнику та без доказів оплати судового збору.

Суд відмічає, що в оформленні матеріалів означеного позову виявлено істотний недолік, котрий є нездоланною процесуальною перешкодою для прийняття позову до розгляду.

Так, згідно із частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з частиною 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Власноручний підпис є реквізитом документа, який надає йому юридичної сили і свідчить про відповідальність особи за його зміст.

Однак, як виявлено судом поданий позов не містить жодного підпису представника позивача - директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Будинок "Новаагро" Максима Пилипенко.

Відсутність фізичного підпису у позові, який був поданий до суду у паперовій формі, відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України призводить до виникнення безальтернативної правової підстави для прийняття судом процесуального рішення з приводу повернення такого позову заявникові.

Окремо суд зважає, що Велика Палата Верховного Суду у справі № 930/191/23 задля забезпечення єдиної правозастосовчої практики сформувала правову позицію, згідно з якою підпис на документі, зокрема на документі, з яким особа звертається до суду, має бути розташований після основного тексту документа для підтвердження дійсного волевиявлення особи та згоди з його змістом. Таке тлумачення норм процесуального права зумовлено тим, що підпис ідентифікує автора та слугує підтвердженням того, що особа, яка його підписала, ознайомлена з документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання та надає документу юридичну силу.

Підписання документа перед його текстом, що зумовлено винятково невмотивованим власним бажанням заявника, а так само підписання процесуального документа в будь-якому іншому місці (але не наприкінці його) та надання такому документу юридичної сили (статусу підписаного) не узгоджуватиметься із завданням судочинства, оскільки викликатиме сумніви щодо його правових наслідків і дійсних намірів автора такого звернення.

Аналогічна правова позиція викладена і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2025р. у справі №120/6998/24.

Суд зауважує, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, якщо встановить, що її подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, а також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. Що ж стосується повернення позовної заяви на підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС [позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано], то це є самостійною та достатньою підставою для повернення позовної заяви, і стаття 169 КАС не передбачає це як підставу для залишення позовної заяви без руху.

Оскільки підпис у поданому в паперовій формі позову не є обов`язковим реквізитом відповідно до ст. 160 КАС України, то такий позов не може бути залишений судом без руху у зв`язку з відсутністю підпису позивача.

Підсумовуючи викладені вище міркування правової позиції Великої Палати Верховного Суду позовна заява, яка не містить підпису наприкінці викладених у ній вимог, не може розцінюватися як підписана.

Одночасно суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4-12, 45, 121-123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256, 295 КАС України, суд

ухвалив:

1. Позов - повернути.

2. Роз`яснити, що повернення позову не позбавляє права повторного звернення.

3. Копію ухвали надіслати заявникові.

4. Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, тобто протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення, а набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України, тобто негайно після підписання.

Суддя А.В. Сліденко