Справа № 140/13532/24
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року ЛуцькСправа № 140/13532/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЕВОПЕРФЕКТ до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ЕВОПЕРФЕКТ (далі ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ) звернулося з позовом до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з метою митного оформлення в режимі імпорту товару позивач подав до Волинської митниці митну декларацію МД №24UA31U0 від 03.10.2024, в якій митну вартість товару визначено за основним методом - за ціною договору (контракту).

Однак відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою вартістю і прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024. При цьому митний орган дійшов висновку, що вартість товару, що ввозиться на митну територію України, не може бути визнана за вибраним декларантом методом з огляду на те, що подані документи, не містять усіх даних для підтвердження митної вартості та містять розбіжності.

Позивач не погоджується із таким рішенням та зазначає, що для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару уповноваженою ним особою були подані передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) необхідні документи, які не містили в собі будь-яких розбіжностей, зазначених в частині третій статті 53 МК України (тобто чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця), у зв`язку з чим давали можливість відповідачу визначити митну вартість товару за ціною договору (за основним методом). При цьому, відсутність у поданих документах усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та наявність в цих документах розбіжностей є надуманою відповідачем обставиною, яка не могла бути підставою для витребування додаткових документів.

Відтак, позивач вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товарів, ознаки підробки та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити та стягнути з відповідача витрати на правову допомогу у розмірі 10000,00 грн.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву від 09.12.2024 позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що на етапі перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товарів встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності:

- згідно заявлених умов поставки FCA до митної вартості включаються фактурна вартість товару, витрати на завантаження, страхування, транспортні витрати до кордону України. В графах 21,22 ДМВ відсутні відомості про вартість витрат на навантаження, страхування. Вказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно складових митної вартості;

- відповідно п. 2.9 зовнішньоекономічного договору (контракту) №2-22/02 від 22.02.2024 в переліку документів, що супроводжують кожну партію товару повинна бути експортна або транзитна декларація, однак такий документ не поданий до митного оформлення;

- згідно п. 3.2 договору передбачено, що ціна товару включає вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, проте декларантом не надано числового розрахунку для перевірки зазначеного твердження.

Встановлені розбіжності є достатньою підставою для виникнення сумнівів у достовірності наданих документів та правильності визначення декларантом заявленої митної вартості товару за першим методом.

З огляду на вищевказане, у зв`язку із наявністю розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, декларанту запропоновано надати в 10-денний термін перелік документів.

Декларант на вимогу митниці надав додаткові документи: лист ТзОВ "ЕВОПЕРФЕКТ" №80 від 03.10.2024 щодо поданих документів. Листом №81 від 03.10.2024 декларант повідомив про подані документи для підтвердження заявленої митної вартості. Декларантом не надано витребовуваних додаткових документів. Документально не доведено, що вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, включені до вартості товару. Супровідний документ Т1 № 24TR0028 від 26.09.2024 дозволяє ідентифікувати партію товару, але не може бути взятий до уваги як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки не містить вартісних і статистичних даних товару.

Таким чином, позивачем не було усунуто чи спростовано зазначені митним органом неточності та розбіжності щодо числових значень складових заявленої митної вартості.

У зв`язку з вищевикладеним та враховуючи ненадання декларантом усіх документів згідно з переліком, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024, у якому митну вартість товару визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС. Рівень митної вартості становить: товар №1 на рівні 7,23 дол. США/кг за МД №UA205140/2024/059022 від 17.09.2024. Митницею за основу для коригування митної вартості взято вартість з врахуванням найменування та призначення товарів, торговельної марки UNIVERSAL, виробника UNIVERSAL JENERATOR SAN , країни походження, умов поставки FCA, обсягу ввезеної партії.

З наведених підстав відповідач вважає, що рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024 є правомірним, обґрунтованим та винесеним відповідно до вимог чинного законодавства, а тому просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Окрім того, відповідач заперечує проти стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн, оскільки заявлена сума до відшкодування витрат на правничу професійну допомогу є неспівмірною із заявленими позовними вимогами та часом, витраченим адвокатом для підготовки зазначених процесуальних документів, а їх сума - необґрунтована.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 11.12.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

22.02.2024 між ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ (покупець) та компанією UNIJEN DIS TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) (продавець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №2-22/02, за умовами пункту 1.1. якого продавець приймає на себе зобов`язання продавати промислове обладнання покупцю, а покупець зобов`язується оплачувати та приймати товар, в порядку та на умовах, визначених контрактом. Відповідно до п.1.3. контракту асортимент товару, номенклатура товару, одиниця товару, кількість товару, ціна товару, та інші дані, необхідні для організації поставок товару, визначаються у проформах - інвойсах або інвойсах, погоджених покупцем, які є невід`ємною частиною контракту.

Згідно пп. 2.1. п. 2. контракту термін відвантаження продавцем товару протягом 30 (тридцяти) банківських днів з дати отримання 100% оплати за товар, якщо інше не зазначено в Інвойсі. Пунктом 2.5. контракту обумовлено, що поставка продавцем товару здійснюється на умовах Incoterms 2010 EXW 1STAMBUL, м. Стамбул, Туреччина, якщо інші умови не зазначені в інвойсах.

За пп. 3.1, 3.5 контракту ціна товару визначається у проформах - інвойсах або інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту, а розрахунок покупцем за товар здійснюється в доларах або Євро у безготівковому порядку, шляхом перерахування Покупцем грошових коштів на рахунок продавця, на підставі виставленого продавцем рахунку (проформа- інвойс) до даного контракту (а.с.29-38)..

09.07.2024 компанією UNIEN DIS TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) була сформована та виставлена для оплати ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ проформа-інвойс №341 щодо поставки промислового обладнання - дизельних генераторів 10-ти найменувань в кількості 17 штук на загальну суму 128 866,89 Євро (а.с.39-42).

Умови оплати, зазначені в проформі інвойсі №341 від 09.07.2024: 30% попередня оплата; 70% - перед відправкою. Термін поставки 7-8 тижнів.

04.09.2024 та 23.09.2024 ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ здійснило попередню оплату за товар в розмірі 67915,75 Євро та в розмірі 10170,12 Євро відповідно. Попередня оплата була здійснена з призначенням платежу: PRPMNT до контракту 2-22/02 від 22/02/2024, проформи-інвойсу №341 від 09.07.2024.

20.08.2024 компанією UNIJEN DIS TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) була сформована та виставлена для оплати ТзОВ «ЕВОПЕРФЕКТ» проформа-інвойс №356 щодо поставки промислового обладнання - дизельних генераторів трьох найменувань в кількості 7 штук на загальну суму 29052,67 Євро.

Умови оплати, зазначені в проформі інвойсі №356 від 20.08.2024: 30% попередня оплата; 70% - перед відправкою. Термін поставки 6 тижнів.

20.08.2024 та 23.09.2024 ТзОВ «ЕВОПЕРФЕКТ» здійснило повну оплату за товар відповідно в розмірі 8715,80 Євро (попередня оплата) та в розмірі 20336,87 Євро (остаточний розрахунок). Оплата за товар була здійснена з призначенням платежу: «PRPMNT до контракту 2-22/02 від 22/02/2024, проформи-інвойсу №356 від 20/08/2024».

25.09.2024 компанією UNIJEN DIS TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) був сформований інвойс №UNJ042 щодо поставки товару - дизельних генераторів чотирьох найменувань в кількості 8 штук на загальну суму 43581,42 Євро (а.с.46-47). В інвойс включено товар зазначений в проформі-інвойсі №341 від 09.07.2024, а саме дизельний генератор UND-BD 250KVA 1500об/хв, 50 Гц 400/231 В, у поєднанні з дизельним двигуном BAUDOUIN і альтернатор SURIRELLA з ATS та навісом СВ вартістю 14528,75 Євро та в повному обсязі товар, що зазначений в проформі-інвойсі №356 від 20.08.2024. Найменування зазначеного в інвойсі товару, тип, його вартість відповідають даним що зазначені в проформах-інвойсах №341 та №356. Згідно інвойсу умови поставки - FCA Ankara.

03.10.2024 декларантом позивача в порядку електронного декларування подано до Волинської митниці митну декларацію №24UA31U0 з описом:

товару №1: «Електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем), потужністю понад 7,5 кВА, але не більш як 75 кВА, нові: Дизельний генератор UND-K 35 KVA - макс. потужність 35 кВА/28 кВт, номінальна потужність 32 кВА/26 кВт, марка двигуна KOFO, модель двигуна N4100DS,альтернатор SURIRELLA, блок автом. керування АТС (ATS) в комплекті, корпус CB, оберти двигуна 1500 об/хв, розташування циліндрів 4 однорядні, діаметр x хід циліндрів 100x115 мм, ступінь стиснення 19:1, тип регулятора механічний, вентиляція система Natural, тип охолодження водяне охолодження, місткість масла 13 л, ємність охолоджуючої води 13 л, ємність паливного баку 200 л, витрата палива 9 л/год, вихідна напруга 230 / 400 В, частота 50 Гц, розсіювання потужності 0,8, призначений для забезпечення електроенергією -2шт. Дизельний генератор UND-K 55 KVA - макс. потужність 55 кВА/44 кВт, номінальна потужність 50 кВА/40 кВт, марка двигуна KOFO, модель двигуна N4105DS, альтернатор SURIRELLA, блок автом. керування АТС (ATS) в комплекті, корпус CB, оберти двигуна 1500 об/ хв, розташування циліндрів 4 однорядні, діаметр x хід циліндрів 100x115 мм, ступінь стиснення 19:1, тип регулятора механічний, вентиляція система Natural, тип охолодження водяне охолодження місткість масла 13 л, ємність охолоджуючої води 13 л, ємність паливного баку 200 л, витрата палива 12 л/ год, вихідна напруга 230/400 В, частота 50 Гц, розсіювання потужності 0,8, призначений для забезпечення електроенергією-2шт. Дизельний генератор UND-K 77 KVA - макс. потужність 77 кВА/62 кВт, номінальна потужність 70 кВА/56кВт, марка двигуна KOFO, модель двигуна N4105ZDS, альтернатор SURIRELLA, блок автом. керування АТС (ATS) в комплекті, корпус CB, оберти двигуна 1500 об/хв, розташування циліндрів 4 однорядні, діаметр x хід циліндрів 105x120 мм, ступінь стиснення 17:1, тип регулятора механічний, вентиляція система Turbocharge, тип охолодження водяне охолодження, місткість масла 13 л, ємність охолоджуючої води 13 л, ємність паливного баку 200 л, витрата палива 15 л/год, вихідна напруга 230/400В, частота 50 Гц, розсіювання потужності 0,8, призначений для забезпечення електроенергією 3 шт. Торг. марка: "UNIVERSAL" Виробник: UNIVERSAL JENERATOR SAN. TIC. LTS. STI,TR.», де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 29052,67 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування у розмірі 1861,24 Євро) в сумі 1413220,44 грн (еквівалентно 30913,91 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту (а.с.20-23).

товару №2: «Електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем), потужністю понад 75 кВА, але не більш як 375 кВА, нові: Дизельний генератор UND-BD 250 KVA -1шт. Дизельний генератор UND-K 77 KVA-3шт.Торг.марка: "UNIVERSAL" Виробник: UNIVERSAL JENERATOR SAN. TIC. LTS. STI,TR.»., де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 14528,75 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування у розмірі 654,36 Євро) в сумі 694091,10 грн (еквівалентно 15183,11 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту (а.с.20-23).

На підтвердження обґрунтованості заявленої у МД митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з МД декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: пакувальний лист б/н від 25.09.2024; рахунок-проформу №341 від 09.07.2024; рахунок-проформу №356 від 20.08.2024; рахунок-фактуру (інвойс) №UNJ042 від 25.09.2024; автотранспортну накладну (CMR) №2028 від 26.09.2024; супровідний документ Т1 № 24TR0028 від 26.09.2024; сертифікат про походження товару №MM 933758 від 26.09.2024; банківські платіжні документи, що стосуються товару №LV135260/240820 від 20.08.2024, №LV136595/240904 від 04.09.2024, №LV138315/240923 від 23.09.2024, №LV138316/240923 від 23.09.2024; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №148 від 01.10.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №2 від 01.10.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №2-22/02 від 22.02.2024; договір (контракт) про перевезення №20/09 від 20.09.2024; договір про надання послуг митного брокера №07/03 від 07.03.2023; інші некласифіковані документи - технічна характеристика від 01.10.2024 (а.с.29-73).

Згідно статті 53 та статті 54 МК України декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін наступні додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; транспортні (перевізні) документи; якщо здійснювалося страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларант на вимогу митниці надав лист №80 від 03.10.2024 щодо поданих документів. Листом №81 від 03.10.2024 декларант повідомив про подання всіх наявних документів для підтвердження заявленої митної вартості і просив прийняти рішення. Однак, позивачем документально не доведено, що вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, включені до вартості товару. Супровідний документ Т1 № 24TR0028 від 26.09.2024 дозволяє ідентифікувати партію товару, але не може бути взятий до уваги як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки не містить вартісних і статистичних даних товару (а.с.74-75).

03.10.2024 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024 (а.с.15-18).

Як зазначено у графі 33 рішення, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, зокрема:

- згідно заявлених умов поставки FCA до митної вартості включаються фактурна вартість товару, витрати на завантаження, страхування, транспортні витрати до кордону України. В графах 21,22 ДМВ відсутні відомості про вартість витрат на навантаження, страхування. Вказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно складових митної вартості;

- відповідно п. 2.9 зовнішньоекономічного договору (контракту) №2-22/02 від 22.02.2024 в переліку документів, що супроводжують кожну партію товару повинна бути експортна або транзитна декларація, однак такий документ не поданий до митного оформлення;

- згідно п. 3.2 договору передбачено, що ціна товару включає вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, проте декларантом не надано числового розрахунку для перевірки зазначеного твердження.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість товару визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС. Рівень митної вартості становить: товар №1 на рівні 7,23 дол. США/кг за МД №UA205140/2024/059022 від 17.09.2024. Митницею за основу для коригування митної вартості взято вартість з врахуванням найменування та призначення товарів, торговельної марки UNIVERSAL, виробника UNIVERSAL JENERATOR SAN , країни походження, умов поставки FCA, обсягу ввезеної партії.

Коригування митної вартості слугувало підставою для видачі картки відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/002688 від 03.10.2024 (а.с.18).

Випуск у вільний обіг товару, що підлягав митному оформленню здійснено за МД №24UA72U1 від 04.10.2024 із застосуванням положень частини 7 статті 55 МК України (а.с.24-27).

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся з даним позовом до суду.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару "Електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем): дизельні генератори ..." за МД №24UA31U0 від 03.10.2024, щодо якого проведено коригування митної вартості) за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) ТзОВ «ЕВОПЕРФЕКТ» подало разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (зовнішньоекономічний договір (контракт); проформи-інвойси; рахунок-фактуру (інвойс); банківські платіжні документи, що стосуються придбаного товару; документи, що підтверджують надання послуг з транспортування та транспортно-експедиційних послуг).

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

На переконання суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом. Так, зовнішньоекономічний контракт №2-22/02 від 22.02.2024, укладений між ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ (покупець) та компанією UNIJEN DIS TICARET LIMITED SIRKETI (Туреччина) (продавець), містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки. Так, контрактом №2-22/02 від 22.02.2024 визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту. Зокрема, відповідно до п.1.3. контракту асортимент товару, номенклатура товару, одиниця товару, кількість товару, ціна товару, та інші дані, необхідні для організації поставок товару, визначаються у проформах - інвойсах або інвойсах, погоджених покупцем, які є невід`ємною частиною контракту.

Рахунок-фактура (інвойс) №UNJ042 від 25.09.2024, у якому є посилання на контракт №2-22/02 від 22.02.2024, визначає ідентифікаційні ознаки товару - дизельних генераторів в кількості 8 штук, їх загальну вартість 43581,42 Євро (в тому числі за товар №1 в сумі 29052,67 Євро), умови оплати 30% передоплата, 70% перед відправленням. Умови поставки - FCA Ankara.

В рахунок-фактуру (інвойс) №UNJ042 від 25.09.2024 включено товар зазначений в проформі-інвойсі №341 від 09.07.2024, а саме дизельний генератор UND-BD 250KVA 1500об/хв, 50 Гц 400/231 В, у поєднанні з дизельним двигуном BAUDOUIN і альтернатор SURIRELLA з ATS та навісом СВ вартістю 14528,75 Євро та в повному обсязі товар, що зазначений в проформі-інвойсі №356 від 20.08.2024 на суму 29052,67 Євро (а.с.39-47).

Пункт 4 частини другої статті 53 МК України зобов`язує декларанта надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено.

До митної декларації надано платіжні інструкції в іноземній валюті №LV136595/240904 від 04.09.202 на суму 67915,75 Євро та №LV138315/240923 від 23.09.2024 на суму 10170,12 Євро, відповідно до яких позивач здійснив попередню оплату за товар з призначенням платежу: PRPMNT до контракту 2-22/02 від 22/02/2024, проформи-інвойсу №341 від 09.07.2024 (а.с.50-53).

А також платіжні інструкції в іноземній валюті №LV135260/240820 від 20.08.2024 на суму 8715,80 Євро (попередня оплата) та №LV138316/240923 від 23.09.2024 на суму 20336,87 Євро (остаточний розрахунок) з призначенням платежу: «PRPMNT до контракту 2-22/02 від 22/02/2024, проформи-інвойсу №356 від 20/08/2024» (а.с.48-49, 54-55).

Суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 2 статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.

Вказана в МД №24UA31U0 від 03.10.2024 ціна товару (графа 22 МД) відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі) №UNJ042 від 25.09.2024, наданому позивачем для підтвердження митної вартості товару та становить 43581,42 Євро (в тому числі за товар №1 в сумі 29052,67 Євро).

Отже, вказаними документами підтверджується, що вартість оцінюваного товару №1, щодо якого здійснено коригування митної вартості, становить 29052,67 Євро. Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містили.

За правилами частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (пункт 5); витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (пункт 6).

Згідно з пунктами 6, 8 частини другої статті 53 МК України декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, лише якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, лише якщо здійснювалося страхування.

На підтвердження вартості витрат на транспортування товару митному органу було надано договір-заявку №20/09 від 20.09.2024, укладений між ФОП ОСОБА_1 (експедитором за договором) та ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ (замовником за договором).

Відповідно до ч.1. ст. 929 ЦК України за договором транспортного експедирування одна сторона (експедитор) зобов`язується за плату і за рахунок другої сторони (клієнта) виконати або організувати виконання визначених договором послуг, пов`язаних з перевезенням вантажу.

Відповідно ФОП ОСОБА_1 за вказаним договором організував виконання перевезення вантажу за маршрутом Анкара (Туреччина) - с. Великий Омеляник, Волинська обл. (Україна). Зазначений перевізник вказувався в міжнародній автотранспортній накладній. При цьому, марка транспортного засобу та причепу, їх реєстраційні номери, зазначені в договорі - заявці повністю відповідають марці транспортного засобу та причепу, їх реєстраційним номерам, зазначеним у міжнародній автотранспортній накладній та в митній декларації (а.с.24-26,63-65).

До митного оформлення товариством було подано рахунок на оплату №148 від 01.10.2024, згідно якого вбачається, що вартість міжнародних транспортних послуг за маршрутом Анкара (Туреччина) - митний перехід Порубне становить 115000,00 грн (вартість витрат на перевезення товару до кордону України), зазначена сума витрат була включена до митної вартості товару (що еквівалентно 2515,60 Євро). При цьому, вартість витрат на перевезення товару до кордону України, яка включена до митної вартості товару №1 складає 85086,03 грн (еквівалентно 1861,24 Євро). Вартість транспортних послуг за маршрутом митний перехід Порубне - с. Великий Омеляник, Волинська обл. (Україна) становить 25000,00 грн (транспортні послуги по території України) (а.с.66).

Додатково експедитором ФОП ОСОБА_1 було надано довідку №2 від 01.10.2024 про транспортно - експедиційні послуги з якої вбачається що вартість міжнародних транспортних послуг по перевезенню вантажу м. Анкара (Туреччина) - митний перехід Порубне становить 115 000,00 грн та окремо зазначено, що транспортні послуги по території України становлять 25000,00 грн (а.с.67).

З вищенаведеного слідує, що визначена у митній декларації №24UA31U0 від 03.10.2024 митна вартість товару №1 у розмірі 1413220,44 грн (еквівалентно 30913,91 Євро), включає вартість товару (29052,67 Євро) і вартість витрат на транспортування товару до кордону України 1861,24 Євро, та підтверджена всіма необхідними документами, наданими декларантом

Вказані документи надавались Волинській митниці, а тому у відповідача була можливість для перевірки складових митної вартості товару, вказаної декларантом у митній декларації №24UA31U0 від 03.10.2024.

Щодо посилань митного органу в рішенні про коригування митної вартості товарів, на те що згідно заявлених умов поставки FCA до митної вартості включаються фактурна вартість товару, витрати на завантаження, страхування, транспортні витрати до кордону України, проте в графах 21,22 МД відсутні відомості про вартість витрат на навантаження, страхування, суд зазначає наступне.

Поставка товару здійснювалась на умовах - FCA Ankara, що відповідає наданому інвойсу №UNJ042 від 25.09.2024 в якому зазначено умови поставки FCA Ankara.

Термін "франко-перевізник означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Відповідно навантажувально - розвантажувальні роботи додані до вартості товару.

Щодо страхування товару то митному органу у довідці №80 від 03.10.2024 повідомлено, що страхування товару не здійснювалось. Таку ж інформацію надав і перевізник товару у довідці №2 від 01.10.2024, зазначивши також, що навантажувально-розвантажувальні роботи перевізником не проводились. Крім того, умови поставки FCA не передбачають обов`язковості страхування товару. Відповідно до п.4.1. контракту №2-22/02 від 22.02.2024 товар може бути застрахований від будь-яких ризиків тільки за дорученням покупця та за його рахунок (а.с.74).

Митний орган при прийнятті рішення про коригування митної вартості в цій частині не надав жодних доказів про те, що при перевезенні товару товариством не здійснювалось страхування товару.

Відповідно до 2.5. контракту №2-22/02 від 22.02.2024 у вартість товару включається також вартість завантаження.

Зважаючи на викладене, твердження митного органу в цій частині грунтуються виключно на припущеннях останнього.

Слід звернути увагу, що відповідно до порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 03.05.2012 №651 (в редакції наказу Міністерства фінансів України 23.09.2022 №296), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за №1372/21684 в графі 21 декларації зазначаються відомості про транспортний засіб (транспортні засоби), на якому (яких) здійснюватиметься перетин митного кордону при вивезенні товарів за межі митної території України. При використанні комбінації з декількох транспортних засобів зазначаються відомості про активний транспортний засіб. У лівому підрозділі графи зазначаються ідентифікаційні відомості про транспортний засіб.

Відомості про вартість товару у даній графі не зазначаються.

Зважаючи на викладене, враховуючи умови поставки товару FCA, твердження митного органу про те, що надані документи містять розбіжності щодо витрат на навантаження, страхування та транспортних витрат є безпідставними.

Щодо посилання в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів на те, що відповідно п.2.9 зовнішньоекономічного договору (контракту) №2-22/02 від 22.02.2024 в переліку документів, що супроводжують кожну партію товару повинна бути експортна або транзитна декларація, однак такий документ не поданий до митного оформлення, суд зазначає, що до митного оформлення товару був наданий супровідний документ ТІ № 24TR0028 від 26.09.2024, підтвердженням цього є посилання на нього в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару.

Наданий позивачем документ згідно висновку митного органу дозволяє ідентифікувати партію товару, але не може бути взятий до уваги, як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки не містить вартісних і статистичних даних товару. В спростування зазначеного слід вказати, що наданий митному органу супровідний документ заповнюється згідно встановленої форми в якій відсутні обов`язкові відомості та вимоги про визначення вартості товару, тому відсутність відомостей про вартість товару в наданому супровідному документі ТІ № 24TR0028 від 26.09.2024 не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

Крім цього, суд зазначає, що митна декларація країни відправлення, з врахуванням статті 53 МК України є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів і не відноситься до документів, які підтверджують митну вартість товарів, перелік яких наведено в частині другій статті 53 МК України. Зазначений документ не є тим документом, яким підтверджується правильність визначення митної вартості товару, відповідно до положень ст.53 Митного кодексу України, відповідно у позивача взагалі відсутній обов`язок їх надання. Тому навіть відсутність зазначеного документу не може бути підставою для сумнівів стосовно правильності визначення декларантом заявленої митної вартості та/або для витребування додаткових документів для її підтвердження. Законодавець у статті 53 МК України навів вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товарів, серед яких відсутня декларація країни відправлення. Крім того зазначений документ жодним чином не впливає на числові значення митної вартості товару, 3 такою позицією погоджується Верховний Суд, у постанові від 20.03.2018 у справі №826/17314/15.

Посилання відповідача на те, що згідно п.3.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) №2-22/02 від 22.02.2024 передбачено, що ціна товару включає вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, проте декларантом не надано числового розрахунку для перевірки зазначеного твердження є безпідставним, оскільки жодним нормативними документами не передбачено відображення вартості експортної тари, маркування, митних зборів окремими позиціями в товаросупровідних документах, так як це є складовою вартості товару. Додатково листом за №80 від 03.10.2023 митний орган було повідомлено, що згідно п.3.2. контракту постачальник не зобов`язаний надавати інформацію про вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні продавця, так як вони вже включені у вартість товару. Відтак, будь-які розбіжності в цій частині, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, були відсутні (а.с.74).

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах викликані безпідставними припущеннями. Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення. А Волинською митницею не обґрунтовано, яким чином вищевикладені обставини впливають на рівень митної вартості ввезеного товару №1.

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд зазначає, що вимога митного органу про надання виписки з бухгалтерської документації; прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).

Суд наголошує, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Водночас, на думку суду, у своєму рішенні про коригування митної вартості відповідач аргументовано не довів, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. При цьому ненадання декларантом запитуваних митницею документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування іншого методу визначення митної вартості.

Крім того, враховуючи позицію Верховного суду у постановах від 12.03.2019 у справі № 826/2313/16 та 13.06.2019 у справі № 820/6315/15 суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що надані до митного оформлення товару документи не містять числових розбіжностей чи ознак підробки, а відповідач не спростував їх достовірність та не обґрунтував неможливість їх врахування при визначенні митної вартості оцінюваного товару.

Як вказано в постанові Верховного Суду від 28.05.2019 в справі №818/6493/13-а однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішеннях про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішень щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.

Застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару, передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товару визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази ЄАІС Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав цінову інформацію наявну в митного органу та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Однак суд зазначає, що сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. При цьому суд враховує, що вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан товару, умови поставки (оптова/роздрібна ціна) тощо.

На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На переконання суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість товару. Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Отже, підстави вважати, що рішення відповідача №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому таке рішення підлягає скасуванню як протиправне.

Таким чином, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається із матеріалів справи позивач за подання даного позову сплатив судовий збір в сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 05.11.2024 №803 (а.с.14).

Відтак, оскільки позов задоволено повністю, тому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Волинської митниці на користь позивача необхідно присудити судові витрати в сумі 3028,00 грн.

Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10000,00 грн, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно з частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Для підтвердження витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано копії таких документів: договору про надання правової допомоги від 31.10.2024 №31/10/24, укладеного між Адвокатським об`єднанням Преміум Сервіс та ТзОВ ЕВОПЕРФЕКТ, акта приймання-передачі наданих послуг від 04.11.2024, рахунка від 04.11.2024 №04/11/24-1, платіжної інструкції від 05.11.2024 №802 про сплату 10 000,00 грн АО Преміум Сервіс (а.с.76-81).

Відповідно до акта приймання-передачі наданих послуг від 04.11.2024 АО Преміум Сервіс були надані адвокатські послуги на загальну суму 10 000,00 грн, що складаються з: надання правових консультацій та роз`яснень з питань оскаржуваного рішення митного органу 2000,00 грн (2 год.); складання та подання позовної заяви 8 000,00 грн (8 год.).

Відповідач у відзиві на позов заперечив щодо відшкодування позивачу витрат на правничу допомогу у зв`язку з їх неспівмірністю із категорією справи і предметом позову.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу цієї справи, суд зазначає, що предметом позову є рішення про коригування митної вартості та прийнята як наслідок картка відмови в митному оформленні (випуску) товару. Справа належить до категорії справ незначної складності, її розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, з урахуванням сталої судової практики Верховного Суду у цій категорії справ. Суд враховує, що спір стосується оскарження одного рішення митного органу про коригування митної вартості товарів та похідної від нього картки відмови у митному оформленні (випуску) товару; крім послуг зі складання позовної заяви, позивачем було подано відповідь на відзив, яка повторює доводи позовної заяви. Тому обсяг наданих послуг є вочевидь завищеним.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, ціну позову, якість підготовлених документів, витрачений адвокатом час, тощо є неспівмірним. Вказана правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 26.08.2022 у справі №520/6658/21).

Виходячи із принципів співмірності витрат, обґрунтованості та пропорційності їх розміру, враховуючи заперечення відповідача, справедливим буде відшкодування позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 4000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу. Зазначений розмір витрат на професійну правничу допомогу відповідатиме критерію реальності наданих адвокатських послуг, розумності їхнього розміру, конкретним обставинам справи, з урахуванням її складності, необхідних процесуальних дій сторони. Решту витрат на професійну правничу допомогу повинен понести позивач.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці №UA205140/2024/000310/2 від 03.10.2024 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ЕВОПЕРФЕКТ за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судові витрати в сумі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 грн (чотири тисячі гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю ЕВОПЕРФЕКТ (45601, Волинська область, с. Липини, вул. Сонячна, 2Б, ).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, Ковельський р-н, с. Римачі, вул. Призалізнична, 13; ).

Суддя Т.М. Димарчук