Справа № 340/1389/25
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2025-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/1389/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач-1: Державна судова адміністрація України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, )

відповідач-2: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 40, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Державної судової адміністрації України, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної судової адміністрації України щодо незабезпечення Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області в повному обсязі бюджетними асигнуваннями на проведення видатків з виплати суддівської винагороди судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 за період з 01.10.2024 року по 28.02.2025 року (включно), виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого складає 3028 грн. із застосуванням до посадового окладу регіонального коефіцієнту 1,1;

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України забезпечити Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області бюджетними асигнуваннями, необхідними та достатніми для здійснення видатків з виплати суддівської винагороди судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 за період з 01.10.2024 року по 28.02.2025 року (включно), виходячи з встановленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого складає 3028 грн. із застосуванням до посадового окладу регіонального коефіцієнту 1,1;

- визнати протиправними дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області щодо нарахування та виплати судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.10.2024 року по 28.02.2025 року (включно), виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді у розмірі 2102 грн. без застосування до посадового окладу регіонального коефіцієнту 1,1;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградської області провести нарахування та виплату судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.10.2024 року по 28.02.2025 року (включно), виходячи з базового розміру посадового окладу судді місцевого суду - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого складає 3028 грн. із застосуванням до посадового окладу регіонального коефіцієнту 1,1, з врахуванням виплачених сум та утриманням передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цією позовною заявою з`ясовано, що вона подана без додержання вимог, установлених статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивачка заявила у позові вимоги про вирішення двох публічно-правових спорів, які виникли між нею та відповідачами.

Спір з відповідачем-2 стосується нарахування та виплати позивачці суддівської винагороди, а тому вона звільнена від сплати судового збору за подання вимог, звернутих до цього відповідача.

Спір з відповідачем-1 стосується його бездіяльності як головного розпорядника бюджетних коштів щодо фінансового забезпечення місцевих судів. Звернуті до цього відповідача вимоги не є вимогами про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі у розумінні Закону України "Про судовий збір", а тому мають бути оплачені судовим збором.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2025 року становить 3028 грн.

Розмір ставки судового збору за подання до суду цього позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн. (3028 грн. х 0,4). Враховуючи, що позовна заява подана до суду через підсистему "Електронний суд", то відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" позивачці належить сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн. (1211,20 грн. х 0,8).

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Статтею 122 КАС України установлені строки звернення до адміністративного суду та передбачено таке:

1. Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

2. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

3. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

5. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Водночас, у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Умови проходження більшості видів публічної служби, зокрема й у питаннях щодо оплати праці, регулюються як спеціальним законодавством, так і загальними нормами трудового законодавства, тобто нормами законодавства про працю.

Частиною 1 статті 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Спір стосується нарахування та виплати відповідачем-2 позивачці суддівської винагороди за період з жовтня 2024 року по лютий 2025 року. Суд вважає, що про порушення свого права щодо нарахування та виплати суддівської винагороди в належному розмірі за жовтень 2024 року позивачка як працююча суддя повинна була дізнатися після її виплати наприкінці жовтня 2024 року.

З цим позовом позивачка звернулася до суду 03.03.2025 року, пропустивши тримісячний строк, установлений частиною 1 статті 233 КЗпП України, для звернення до суду з вимогами про нарахування та виплату суддівської винагороди за жовтень 2024 року.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч цій нормі позивачка не додала до позовної заяви заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- документ про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн. за подання позовних вимог, звернутих до відповідача-1;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вимогами про нарахування та виплату суддівської винагороди за жовтень 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ