Справа № 480/7219/21
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2025-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
06 березня 2025 року Справа № 480/7219/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Воловика С.В., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми заяву позивача по справі №480/7219/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,
У С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області (далі - відповідач, ГУ ПФУ в Сумській обл.), в якій просив суд:
ст. 4 - що законодавство про пенсійне забезпечення базується на Конституції України,
ст. 49 - відрахування з пенсії провадиться в порядку, встановленому для виконання судових рішень за Закону України «Про виконавче провадження»,
ст. 46 - нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати доходів.
ст. 107 Відповідальність. Пенсійний фонд, його органи та посадові особи за шкоду, заподіяну особам внаслідок несвоєчасного або неповного виплати пенсій, передбачених цим Законом, а також за невиконання або неналежне виконання ними обов`язків несуть відповідальність згідно із законом.
Суми коштів, безпідставно стягнені органами Пенсійного фонду з фізичних осіб, підлягають поверненню в триденний строк із дня прийняття рішення судом про безпідставність їх стягнення, з одночасною сплатою нарахованої на ці суми пені, що визначається виходячи з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України.
Ст. 113. Держава створює умови для функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування і гарантує дотримання законодавства з метою захисту майнових та інших прав і законних інтересів осіб стосовно здійснення пенсійних виплат.
- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області 200000 (двісті тисяч гривень) на відшкодування завданої йому моральної шкоди.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 16.11.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області щодо не здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 згідно довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 №52135 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019, що враховується для перерахунку пенсії з 01.04.2019 та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області здійснити з 01 квітня 2019 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, виданої ІНФОРМАЦІЯ_2 №52135, з урахуванням раніше виплачених сум. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Ухвалою суду від 29.11.2021 заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвал суду від 11.08.2021 та 16.11.2021 по справі №480/7219/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди повернути позивачу без розгляду.

Ухвалами Сумського окружного адміністративного суду від 21.12.2021, 09.11.2023, 16.08.2024 у задоволенні заяв ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення.

Ухвалою суду від 28.11.2024 заяву ОСОБА_1 від 30.09.2024, яка іменується ЧЕТВЕРТИЙ ПОВТОРНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ ПОЗОВ повернуто позивачу без розгляду.

В подальшому, позивачем до канцелярії суду через підсистему "Електронний суд" подано заяву, яка іменується повторний адміністративний позов, в якій просить суд:

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області за рахунок його бюджетних асигнувань на відшкодування заподіяної матеріальної шкоди кошти в розмірі 459443,62 грн. відповідно до Постанови КМУ від 30.08.2017 №704, яка набрала чинності з 01.03.2018 коли виникли підстави для перерахунку та виплати пенсії, а також встановленого ст. 107 Закону України "Загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" за якою пенсійний фонду за шкоду, заподіяну особам внаслідок несвоєчасного або неповного виплати пенсій, несе відповідальність з нарахуванням компенсації втрати доходів, а саме:

суми коштів, безпідставно стягнені органами Пенсійного фонду з фізичних осіб, підлягають поверненню Пенсійним Фондом в триденний строк із дня прийняття рішення судом про безпідставність їх стягнення, - саме з 01.03.2018 з врахуванням висновків:

- Постанови Верховного Суду України від 25.09.2013р. № 6-80 цс 13: Якщо положення визнано несправедливим, таке положення може бути змінено або визнано недійсним та вважається таким із моменту його прийняття.

- Ухвали від 15 вересня 2021року Велика Палата Верховного Суду у справі № 520/2098/19 установила: суди у період чинності цих норм постанови Кабінету Міністрів України, мають застосовувати Закон України (безвідносно до того, чи скасовані ці норми судом), не зважаючи на те, що ці норми не були скасовані на момент спірних правовідносин.

- Постанови Верховного Суду від 23.12.2020 у справі справа N 640/7975/15- а, відповідно до якого позивач має право на отримання компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати частини основного розміру пенсії З моменту набрання чинності відповідним правовим актом, а не ухвалення судового рішення.

- Постанови від 18 листопада 2014 р. Верховного Суду України: 4.2 ст. 46 Закону № 1058-ІУ, яка регламентує виплату пенсій за минулий час, передбачено, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

- Статті 46 Закону № 1058-ІV, статтею 2 Закону № 2050-ІІІ та Порядком компенсації за якими основною умовою для виплати громадянину передбаченої є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії). При цьому компенсація за порушення строків виплати такого доходу проводиться незалежно від порядку і підстав його нарахування: самим підприємством, установою чи організацією (у цій справі - ПФУ) добровільно чи на виконання судового рішення.

- За імперативом ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»: Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області перерахувати та здійснити виплату перерахованої індексації з урахуванням суми індексації пенсій нараховані відповідно до постанови КМУ №118 від 16.02.2022 "Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році" та постанови КМУ №168 від 24.02.2023 "Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році", а також доплату у розмірі 2000 грн згідно постанови КМУ №713 від 14.07.2021;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області за рахунок його бюджетних асигнувань на відшкодування заподіяного морального катування кошти в розмірі 2000000,00 грн.;

- зобов`язати відповідача у ТРИДЕННИЙ термін завдану матеріальну та моральну шкоду на суму 659 443,62 грн.

Дослідивши вищевказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Всупереч вимог ч. 1-2 ст. 167 КАС України позивачем до суду не зазначено в заяві, що іменується четвертий повторний адміністративний позов підстав заяви (клопотання, заперечення) та інші відомості, які вимагаються КАС України.

Відповідно до статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Частинами 1, 2 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, який ухвалив рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється також у порядку, встановленому статтею 287 цього Кодексу (ч. 8 ст. 382 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Системний аналіз зазначених норм, дає підстави для висновку, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає декілька видів судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах, а саме: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу; та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.

Вказані правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС (ст. 382 КАС України), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення, яке набрало законної сили.

Тобто, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Відтак, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, у відповідності до КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.

Указані висновки корелюються з висновками Верховного Суду, сформованими у постановах від 21.12.2020 у справі № 440/1810/19 та від 20 лютого 2019 у справі № 806/2143/15.

Отже, якщо заявлені в заяві, що іменується ПОВТОРНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ ПОЗОВ стосуються саме порядку виконання судових рішень, то позивач, у випадку незгоди із рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача, має встановлене статтями 382, 383 Кодексу адміністративного судочинства України право подати до суду першої інстанції заяву встановлення судового контролю за виконанням рішення суду або про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Якщо ж позивач стверджує про виникнення між позивачем та відповідачем нового спору, то відповідно до норм Кодексу адміністративного судочинства України він має звернутися до суду з НОВОЮ (ОКРЕМОЮ) позовною заявою, яка жодним чином не може бути відображенням справи 480/7219/21.

Також, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що відповідно до ч.1,3 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Невиконання суб`єктом владних повноважень судового рішення, яке набрало законної сили, щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту та пільг протягом двох місяців з дня набрання законної сили судовим рішенням є самостійною підставою для зміни способу і порядку виконання такого судового рішення шляхом стягнення з такого суб`єкта владних повноважень відповідних виплат.

Крім того, суд вдруге додатково зазначає, що справа №480/7219/21 розглянута судом, а рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.11.2021 набрало законної сили.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи зазначене, суд не приймає до розгляду такої заяви та повертає її позивачу.

Керуючись ст. ст. 167, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 від 17.02.2025, яка іменується ПОВТОРНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ ПОЗОВ по справі №480/7219/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди повернути позивачу без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали в повному обсязі.

Суддя С.В. Воловик