Справа № 500/1284/25
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/1284/25

07 березня 2025 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мірінович У.А., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Державної податкової служби України , Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, -

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2025 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної податкової служби України , Головного управління ДПС у Тернопільській області , у якій позивач просить суд:

- скасувати податкове рішення від 07.08.2023 №0-1915-UA0042862 ГУ ДПС у Тернопільській області, повернути оплачені кошти в сумі 14583,33грн та податковий штраф в розмірі 930,98грн повернути;

- скасувати податкове рішення від 15.07.2024 №0-1915-UA0042862 ГУ ДПС у Тернопільській області;

- зобов`язати відповідача юридична особа приватного права Державна податкова служба України , ОСОБА_2 - керівник, Організаційна форма: Орган державної влади відшкодувати мені людині моральні та матеріальні збитки відповідно до взятих на себе зобов`язань Держави України, щодо людини у статті 56 Конституції України у розмірі 390000гривень.

У відповідності до вимог пунктів 3 та 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161,172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, а також не у строк, установлений законом, та містить такі недоліки.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема:

зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень (пункт 3 частини п`ятої статті 160 КАС України);

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4 частини п`ятої статті 160 КАС України);

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини п`ятої статті 160 КАС України);

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (пункт 6 частини п`ятої статті 160 КАС України);

власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункт 11 частини п`ятої статті 160 КАС України).

Позивач просить суд зобов`язати Державну податкову службу України відшкодувати йому моральні та матеріальні збитки у розмірі 390000гривень, однак, в порушення вимог пункту 3 частини п`ятої статті 160 КАС України суду не надано обґрунтованого розрахунку заявленої суми "моральних та матеріальних збитків".

У позовній заяві позивачем вказано двох відповідачів, а саме: Головне управління ДПС у Тернопільській області та Державну податкову службу України, однак, в порушення вимог пункт 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, позовні вимоги заявлено лише до Головного управління ДПС у Тернопільській області.

Із змісту позовної заяви слідує, що оскарженими податковими повідомленнями-рішеннями позивачу визначено суми податкового зобов`язання з транспортного податку за 2023-тій та 2024-тий податкові періоди. При цьому, в обґрунтування позовних вимог позивач зазначив (дослівно): "Мого автомобіля немає в переліку на сайті офіційному веб-сайті центральним органом виконавчої влади. Прошу від відповідача докази, як він визначив, що міг автомобіль значиться в переліку тих які затвердив орган державної влади".

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, в порушення вимог пунктів 4 та 5 частини п`ятої статті 160 КАС України, частини четвертої статті 161 КАС України, позивачем у позовній заяві не вказано обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме: який саме автомобіль, щодо якого проведено податкові нарахування оскарженими податковими повідомленнями-рішеннями, йому належить, як і не надано жодного доказу у підтвердження належності транспортного засобу, про який вказано у позовній заяві.

Також, в порушення вимог пункту 6 та пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України, позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору та не надано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім цього, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Окремі рішення, прийняті суб`єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

З огляду на викладене адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов`язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій та інші рішення суб`єкта владних повноважень, що впливають на майновий стан особи.

Позивач просить скасувати два податкових повідомлень-рішень від 16.12.2024, якими визначено суми податкового зобов`язання з транспортного податку з фізичних осіб, а саме:

від 07.08.2023 №0-1915-UA0042862 на суму податку 14583,33грн за 2023 рік;

від 15.07.2024 №0-1915-UA0042862 на суму податку 25000,00грн за 2024 рік.

Відтак, позивачем заявлено до суду позовні вимоги майнового характеру. При цьому ціна позову складає 39583,33грн.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено у 2025 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2025 року 3028,00грн.

Таким чином, оскільки позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру, вони повинні бути сплачені судовим збором в розмірі 1211,20грн (39583,33*1%, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Враховуючи частину третю статті 4 Закону №3674-VI, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позовну заяву подано через систему «Електронний суд», то сума судового збору складає 968,96грн (1211,20грн*0,8).

Однак, до позовної заяви доказів про сплату судового збору позивачем не надано, з огляду на що позивачу слід усунути недоліки даної позовної заяви шляхом надання суду доказів про сплату судового збору в розмірі 968,96грн за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими Законами.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 (провадження № К/9901/30170/21) Верховний Суд зазначив, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Тому з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала правовий висновок згідно з яким процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України -становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому Верховний Суд відзначив, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Суд зазначає, що предметом оскарження у цій справі є скасування податкових повідомлень-рішень від 07.08.2023 №0-1915-UA0042862 та від 15.07.2024 №0-1915-UA0042862.

З цим позовом до суду позивач звернувся лише 04.03.2025, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції суду, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду, як це передбачено частиною шостою статті 161 КАС України, не подано.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, процесуального законодавства, тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- нової редакції позовної заяви із зазначенням у ній: обґрунтованого розрахунку суми відшкодування шкоди, що заявлена до стягнення; зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- доказів у підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі доказу у підтвердження належності транспортного засобу позивачу, про який ним вказано у позовній заяв;

- доказів про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом із зазначенням підстав поважності пропуску строку звернення до суду та з наданням доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання необхідних документів на адресу суду:46021 м.Тернопіль, вул. Грушевського, 6.

Роз`яснити позивачу, що уразі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява буде повернута останньому.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мірінович У.А.