Справа № 340/1206/25
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

05 березня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/1206/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: ГУ ДПС у Кіровоградській області, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ГУ ДПС у Кіровоградській області, в якому просить суд визнати :

- недійсними та скасувати наказ ГУ ДПС у Кіровоградській області від 31.10.2023 р. №1276-п "Про проведення документальної планової виїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 ";

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 №0000/797/2404;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 №0000/800/2404;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 р. за №0000/808/2404;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 р. за №0000/802/2404;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 р. за №0000/795/2404;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.01.2024 р. за №0000/804/2404.

Ухвалою суду від 27.02.2025 вказану позовну заяву залишено без руху, в зв`язку з її невідповідністю вимогам ст.160 КАС України, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів.

03.03.2025 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку (вх.№5302/25).

Надаючи оцінку вказаній заяві, слід зазначити наступні обставини.

Спір у вказаній справі виник в зв`язку з незгодою позивача з рішеннями, прийнятими ГУ ДПС у Кіровоградській області .

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 27.01.2022 р. у справі №160/11673/20 (провадження №К/9901/30170/21) Верховний Суд зазначив, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті. Судова палата зазначила, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами. Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження). Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України. Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок. Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Перебіг строку звернення до суду з позовними вимогами стосовно наказу від 31.10.2023 р. №1276-п розпочався з 01.11.2023 р. і сплинув 01.05.2024 р., а щодо податкових повідомлень-рішень №0000/797/2404, №0000/800/2404, за №0000/808/2404, №0000/802/2404, №0000/795/2404, №0000/804/2404 від 23.01.2024 р. розпочався 25.01.2024 р., а сплинув 25.07.2024 р.

Представник позивача в обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду, вказує, що про існування оскаржуваних наказу та податкових повідомлень-рішень позивач дізнався при отриманні позовної заяви від ГУ ДПС у Кіровоградській області про стягнення податкового боргу. Представник позивача також зазначила, що після 24 лютого 2022 року, внаслідок нападу російської федерації на Україну ФОП ОСОБА_1 фактично припинив свою діяльність, оскільки більшість працівників разом з родинами вимушені були покинути країну та поїхати за кордон, в результаті чого позивачем було переведено бухгалтерію, відділ кадрів, технічний відділ та відділ кадрів в режим дистанційної роботи. Вказана обставина ускладнила збір і підготовку матеріалів позову, а підготовка документів для подачі адміністративного позову потребувала фізичної присутності бухгалтера в офісі. Також представник позивача зазначила, що між адвокатським бюро Яни Галкіної та ФОП ОСОБА_1 було укладено договір про надання правової допомоги №09-09/24 від 09.04.2024 р., проте підготовка документів зайняла тривалий час через зупинку господарської діяльності позивача та відсутності коштів у останнього. Після отримання необхідних документів адвокатом, останній захворів та в подальшому отримав інвалідність, через що мав значні моральні страждання. Вказані обставини унеможливили подання адвокатом адміністративного позову у встановлені строки. Окрім того, представник позивача, із посиланням на практику Європейського суду з прав людини, зазначила, що в умовах воєнного стану та з урахуванням вказаних обставин, за духом права у суду є всі підстави для поновлення строку.

Надавши оцінку зазначеному, слід вказати, що позивач не був позбавлений можливості звернутися особисто з відповідною позовною заявою або укласти договір про надання професійної правничої допомоги з іншим адвокатом та, як наслідок, здійснити реалізацію своїх прав та обов`язків, з дотриманням вимог КАС України.

Аналогічна правова позиція міститься а постанові Верховного Суду від 27 квітня 2023 року у справі №160/14919/22.

Стосовно посилання представника позивача на введення воєнного стану у період порушення прав позивача та у період звернення до суду, необхідно зазначити наступне.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Обставина введення на території України воєнного стану могла унеможливити дотримання такого строку позивачем за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Проте таких доказів позивачем надано не було.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підстав пропуску строків звернення до суду, суддя враховує, що поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Представником позивачем не доведено існування об`єктивних обставин, які зумовили неможливість звернення до суду з даним позовом у законодавчо встановлений строк.

Також слід зауважити, що пропуск строку звернення до суду за відсутності на те поважних причин є безумовною підставою для повернення позовної заяви.

З огляду на ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, зважаючи на відсутність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду, позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись ст.ст. 122,123,169, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд -

У Х В А Л ИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - повернути позивачу.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО