Справа № 990/370/24
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2025-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

06 березня 2025 р. справа № 990/370/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Лариси Мар`єнко, суддів: Олександра Шевченка, Руслана Мельникова, розглянувши в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду клопотання представника Кабінету Міністрів України про вихід зі спрощеного провадження та перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Верховна Рада України, Вища рада правосуддя про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся (засобами електронного зв`язку) до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Кабінету Міністрів України, в якому просить суд: визнати неправомірним та скасувати внесення Кабінетом Міністрів України до проекту Закону України "Про (Державний) бюджет України на 2025 рік" "розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 01 січня 2021 року" у розмірі 2102,00 гривні. В якості похідної просить встановити просить відсутність у КМУ компетенції для внесення в проект бюджету цього показника.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 09.01.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання неправомірними та скасування змін, внесених до проєкту Закону України про Державний бюджет України передано за підсудністю до Харківського окружного адміністративного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2025, справа передана судді Мар`єнко Л.М.

Ухвалою суду від 17.01.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін у судове засідання за правилами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд і вирішення справ вирішено здійснювати постійнодіючою колегією у складі трьох суддів, на підставі ст.33 КАС України.

В період з 17.02.2025 по 28.02.2025 головуючий суддя перебував на лікарняному, у зв`язку з чим розгляд заяви здійснено в перші робочі дні головуючого судді.

Представник відповідача - Кабінету Міністрів України, надіслав суду клопотання, в якому просить суд:

1) визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на подання клопотання про вихід із спрощеного позовного провадження та розгляд справи №990/370/24;

2) розглядати справу №990/370/24 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Верховна Рада України, Вища рада правосуддя про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити певні дії, за правилами загального позовного провадження, призначивши дату та час підготовчого засідання.

В обґрунтування заявленого клопотання представник відповідача зазначив, що дана справа має вагоме значення для сторін та значний суспільний інтерес, оскільки предмет спору та окремі позовні вимоги не знаходять свого відображення в судовій практиці. На думку представника відповідача, рішення суду у даній справі може призвести до змін у нормотворчому процесі, вплинути на збалансованість фінансових можливостей держави, з огляду на значні витрати державного Бюджету. Крім того, розгляд справи в порядку загального позовного провадження забезпечить право на надання/витребування додаткових доказів у справі та право учасників на подальше касаційне оскарження судового рішення.

Представник відповідача, обґрунтовуючи клопотання про визнання поважними пропуску строку та поновлення строку на подання клопотання про вихід із спрощеного позовного посилаючись на частину першої та другої статті 121 КАС України вказав, що Кабінет Міністрів України не має зареєстрованого кабінету в підсистемі ЄСІТС "Електронний суд", у зв`язку з чим ухвалу про прийняття до розгляду адміністративної справи №990/370/24 отримано засобами поштового зв`язку 28.01.2025, а копію позовної заяви з додатками - 05.02.2025 року.

Дослідивши аргументи, викладені у клопотанні та надані до нього докази, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною 5 статті 162 КАС України визначено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.07.2023 встановлено відповідачу строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду відзиву на позовну заяву.

Відповідно до приписів ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Суд зазначає, що позивач, звертаючись до суду з позовною заявою засобами електронного зв`язку без використання ЄСІТС "Електронний суд", надав в якості додатків докази направлення відповідачу копії позовної заяви та додатних до неї документів.

Разом з тим, відповідно до частин 7, 8 статті 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до частини 6 статті 18 КАС України органи державної влади реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Частиною 9 статті 44 КАС України визначено, що суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

З огляду на вищевикладене, слід зазначити, що оскільки відповідач як орган державної влади зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в системі "Електронний суд", однак, реєстрацію електронного кабінету не здійснив, то в даному випадку суд не обтяжений обов`язком надіслання копії позовної заяви та додатків до неї відповідачу в паперовому вигляді.

Разом з тим, беручи до уваги те, що представник відповідач ознайомився з матеріалами справи лише 05.02.2025 року, суд, з метою забезпечення прав відповідача, визначених статтями 44 та 47 КАС України, визнає поважними причини пропуску представником відповідача строку подачі клопотання про вихід зі спрощеного провадження та поновлює його.

Щодо доводів клопотання представника позивача про необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження, колегія суддів зазначає таке.

Приписами статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відповідно до п.10 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що даний спір не входить до переліку частини 4 статті 12 КАС України.

Згідно з ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Даний спір також не входить до переліку спорів, визначених частиною 4 статті 257 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 статті 262 КАС України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, суд зазначає, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року введений воєнний стан на території України, який діє на теперішній час.

Харківська міська територіальна громада входить до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за №1668/39004

Враховуючи вищенаведене, факт проведення бойових дій на території Харківської області, високий рівень загрози ракетних обстрілів території міста Харків та технічні можливості суду, пріоритетність питання безпеки та здоров`я учасників процесу, проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні є значно ускладненим та небезпечним.

Предмет доказування в даній справі незначної складності, обсяг доказів незначний. Крім того, в матеріалах справи достатньо доказів для повного та всебічного розгляду справи по суті. При цьому, суд зауважує, що сторони та учасники справи не позбавлені можливості надати письмові пояснення по суті заявлених позовних вимог та письмові докази на їх підтвердження.

За таких підстав суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, у зв`язку з чим, колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача.

Керуючись статтями 12, 242, 243, 248, 256, 257, 262, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача про визнання поважними причин пропуску строку та поновлення строку подання клопотання про вихід зі спрощеного провадження та перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, - задовольнити.

Поновити Кабінету Міністрів України строк для подання клопотання про вихід зі спрощеного провадження та перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

У задоволенні клопотання представника відповідача про вихід зі спрощеного провадження та перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Копії даної ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Лариса МАР`ЄНКО

Судді Олександр ШЕВЧЕНКО

Руслан МЕЛЬНИКОВ