Справа № 520/29877/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

06 березня 2025 року Справа № 520/29877/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Національної поліції України (вул. Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування пункту наказу, наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Шевченко Дар`я Станіславівна діючи в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Національної поліції України, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати пункт 8 наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 01.10.2024 №252 «Про застосування дисциплінарних стягнень», яким до Позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 15.10.2024 №1432 о/с «По особовому складу», яким позивача звільнено зі служби в поліції;

3. Поновити Позивача на посаді, що є рівнозначною посаді заступника командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та буде відповідати рішенню медичної (військово-лікарської комісії) ДУ «ТМО МВС України по Луганській області» від 19.09.2024 №315/СНП та постанові ВЛК від 10.07.2024 №2005;

4. Стягнути з Відповідача на користь Позивача середньомісячне грошове забезпечення за період вимушеного прогулу, починаючи з дати звільнення по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі;

5. Допустити негайне виконання цього рішення в частині поновлення позивача на службі в поліції.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач служив заступником командира взводу в полку « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Наказом від 01.10.2024 №252 за порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, позивача було звільнено зі служби. Наказом від 15.10.2024 №1432 позивача звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію». Позивач вважає, що розслідування було проведено з порушеннями, а дисциплінарне стягнення необґрунтованим і протиправним, а наказ про звільнення зі служби в поліції протиправним та таким, що порушує його право на працю та завдає шкоди обороноздатності держави.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача 18.11.2024 через систему «Електронний суд» подав відзив на адміністративний позов в якому зазначає, що ОСОБА_1 , заступник командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 полку УПОП №3 Департаменту « ІНФОРМАЦІЯ_1 », несе відповідальність за неякісне виконання завдань, порушення Дисциплінарного статуту та недотримання Присяги. Наказом від 26.08.2024 №452 призначено службове розслідування щодо ОСОБА_1 та встановлено порушення дисциплінарних норм, зокрема відмову від письмового ознайомлення з наказами та їх виконання. Відтак наказом від 01.10.2024 №252 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за невиконання наказів і порушення службової дисципліни. Наказом від 15.10.2024 №1432 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення.

Відтак ДПОП «ОШБ «Лють» вважає, що повністю мотивував правомірність накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та вважає покарання заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора поліції ОСОБА_1 пропорційним вчиненню дисциплінарного проступку, зважаючи на ступінь та характер вини, тяжкості дисциплінарного проступку, характеристики поліцейського, сутності та принципу формування дисципліни поліцейських, під час проходження служби в поліції та безпосереднього виконання службових обов`язків.

Представник позивача 03.12.2024 через систему «Електронний суд» подала відповідь на відзив в якому проти доводів представника відповідача заперечувала та повністю підтримала свою правову позицію, а також зазначила, що дисциплінарна комісія не встановила повний склад дисциплінарного проступку, зокрема суб`єкта, об`єктивну та суб`єктивну сторони. Не зафіксовано відкритої відмови позивача виконати наказ, а також не встановлено вербальні або невербальні засоби комунікації позивача. Зауважила, що обставини письмового ознайомлення з наказом також сумнівні, позивач та інші поліцейські не були повідомлені про можливість особистого ознайомлення з наказом. Відмова від письмового ознайомлення не є тотожною відкритій відмові виконати наказ.

Представник позивача зауважила, що у наказі від 01.10.2024 №252 позивач обвинувачується у відкритій відмові виконати наказ. Однак, у відзиві зазначено, що позивач та інші поліцейські відмовилися від письмового підтвердження ознайомлення з наказом, що призвело до невиконання наказу. Перекваліфікація події з відкритої відмови на відмову від письмового підтвердження ознайомлення з наказом не обґрунтована.

Також представник позивача зазначила, що наказ від 02.09.2024 №284-ДСК визначає відрядження поліцейських до зони бойових дій. Позивач заявив про готовність виконати наказ під керівництвом командира роти та клопотав про зміну керівництва батальйону. Дисциплінарне стягнення накладено за відкриту відмову виконати наказ, а не за невиконання та обговорення наказу. Дії посадової особи, яка зачитувала наказ та запитувала про готовність його виконання, спровокували обговорення наказу. Позивач повідомив про неможливість виконати наказ, що виключає його відповідальність. Також представник позивача зазначила, що комісія не врахувала непридатність позивача до виконання обов`язків за займаною посадою згідно з довідкою ВЛК, що виключає можливість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Представник позивача 09.12.2024 через систему «Електронний суд» подала додаткові пояснення в яких зазначила, що у постанові Верховного Суду від 09.02.2024 по справі №160/12290/20 вказано, що сутність дисциплінарного проступку полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, з наявністю протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і діями (бездіяльністю) порушника. Посилання на загальні вимоги Дисциплінарного статуту недостатньо для обґрунтування рішення про звільнення зі служби, необхідно конкретизувати порушення. Службове розслідування має встановити особу правопорушника, ступінь його вини, обставини проступку, час, місце, спосіб, мотив, та наслідки. На підставі висновку службового розслідування уповноважений керівник видає наказ про притягнення винного до дисциплінарної відповідальності. Кваліфікація діяння вперше наводиться у висновку службового розслідування, дублюється у наказі про притягнення до відповідальності та зміні не підлягає. Питання про наявність підстав для накладення дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування, яке має встановити вину особи, обставини вчинення проступку, ступінь вини та інші обставини.

Також представник позивача зазначила, що згідно з пунктом 2 розділу IV Порядку, поліцейський має право ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування. Позивач подав рапорт на ознайомлення з матеріалами службового розслідування, але не отримав відповіді.

Представник позивача 09.12.2024 через систему «Електронний суд» подала заяву в якій просить, надати матеріали справи №520/29877/24 від 29.10.2024 для ознайомлення та порівняння.

Представник відповідача 09.12.2024 через канцелярію суду подав заперечення на відповідь на відзив в якому проти доводів представника позивача заперечував та повністю підтримав правову позицію. Також представник відповідача зазначив, що Закон України «Про Національну поліцію» визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України. Поліція керується Конституцією, міжнародними договорами, законами та актами Президента, Верховної Ради, Кабінету Міністрів та Міністерства внутрішніх справ. Види дисциплінарних стягнень, що застосовуються до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для їх застосування є вчинення дисциплінарних проступків, невиконання чи неналежне виконання обов`язків. Під час службового розслідування з`ясовуються причини, умови та ступінь вини поліцейського, що стає основою для рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Також представник відповідача зазначив, що згідно з Положенням про Департамент поліції «Лють», підрозділи виконують завдання щодо забезпечення національної безпеки, оборони та відсічі збройної агресії під час воєнного стану.

Відтак ОСОБА_1 , заступник командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1, несе відповідальність за неякісне виконання завдань, порушення Дисциплінарного статуту, недотримання Присяги, правил внутрішнього розпорядку, умисне невиконання наказів і доручень керівників.

Відповідно до наказу МВС України від 07.11.2018 №893, дисциплінарною комісією було зібрано та перевірено матеріали про дисциплінарний проступок ОСОБА_1 . Поліцейська служба, особливо під час воєнного стану, вимагає чіткої субординації та виконання наказів керівництва. Невиконання наказу є порушенням службової дисципліни. Звільнення з органів поліції є крайнім заходом, але застосовується на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин. Об`єктивною стороною фактичного невиконання наказу є також бездіяльність. Якщо наказ не виконано вчасно або не повністю, це вважається дисциплінарним проступком.

Представник відповідача зазначив, що висновок службового розслідування містить повне дослідження обставин і наявності вини порушника. Водночас пояснення представника позивача не підтверджують його невинуватості. Відтак оскільки представник позивача не надав належних доказів, відсутні підстави для задоволення його позовних вимог.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 зобов`язано надати Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", який є розпорядником інформації з обмеженим доступом, строк для надання згоди на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф "Для службового користування" представнику позивача - адвокату Шевченко Дар`ї Станіславівні або про мотивовану відмову в наданні такого дозволу - до 20.12.2024 року.

Позивач 12.12.2024 через канцелярію суду подав заяву в якій просить, надати матеріали справи №520/29877/24 від 29.10.2024, що містять інформацію «Для службового користування» для ознайомлення.

Представник відповідача 12.12.2024 через систему «Електронний суд» подав заяву в якій у наданні дозволу на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф «Для службового користування» представнику позивача адвокату Шевченко Дар`ї Станіславівні відмовлено, оскільки розголошення інформації, яка міститься у наданих до суду документах (матеріалах) може завдати істотної шкоди інтересам національної безпеки, а також те, що шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні, а також враховуючи лист Управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють № 11413-2024 від 12.12.2024 «Щодо надання згоди на ознайомлення з наданими до суду документами що мають гриф «Для службового користування» представнику позивача», Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » відмовляє представнику позивача адвокату Шевченко Дар`ї Станіславівні у наданні дозволу на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф «Для службового користування» у адміністративній справі № 520/29877/24.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 зобов`язано Надати Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", який є розпорядником інформації з обмеженим доступом, строк для надання згоди на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф "Для службового користування" позивачу - ОСОБА_1 або про мотивовану відмову в наданні такого дозволу - до 21.12.2024 року.

Представник відповідача 19.12.2024 через систему «Електронний суд» подав заяву в якій у наданні дозволу ОСОБА_1 на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф «Для службового користування» відмовлено, оскільки розголошення інформації, яка міститься у наданих до суду документах (матеріалах) може завдати істотної шкоди інтересам національної безпеки, а також те, що шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні, а також враховуючи лист Управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють № 11924-2024 від 18.12.2024 «Щодо надання згоди на ознайомлення з наданими до суду документами що мають гриф «Для службового користування» ОСОБА_1 », Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » відмовляє ОСОБА_1 у наданні дозволу на ознайомлення з наданими до суду документами (матеріалами), що мають гриф «Для службового користування» у адміністративній справі № 520/29877/24.

Представник позивача 19.12.2024 через систему «Електронний суд» подала клопотання про витребування доказів в якій просить витребувати у Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ): витяг з наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань»; витяг з наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2024 №284ДСК «Про службове відрядження»; витяг з наказу про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії; витяг з висновку службового розслідування від 09.09.2024 №133/59/14- 2024ДСК; витяги з документів, що у своїй сукупності утворюють справу службового розслідування. А також просить зобов`язати Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) виготовити та надати витяги із документів, зазначених у пункті 1 у частині відкритої інформації.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 клопотання представника позивача про витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування пункту наказу, наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу задоволено.

Витребувано від Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " належним чином засвідчені копії витягу з наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань»; витягу з наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2024 №284ДСК «Про службове відрядження»; витягу з наказу про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії; витягу з висновку службового розслідування від 09.09.2024 №133/59/14- 2024ДСК; витягів з документів, що у своїй сукупності утворюють справу службового розслідування.

Зобов`язано Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) виготовити та надати витяги із витребуваних документів у частині відкритої інформації.

На виконання вказаної ухвали представник відповідача надіслав до Харківського окружного адміністративного суду документи з грифом «Для службового користування» та інші документи, що у своїй сукупності утворюють справу службового розслідування.

Представник позивача 03.02.2025 через систему «Електронний суд» подала додаткові пояснення в яких зазначила, що службовим розслідуванням не було належним чином встановлено підстави для застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу. Відтак, висновки наказу про застосування дисциплінарного стягнення про те, що за своєю тяжкістю дисциплінарний проступок, який мав місце на думку відповідача, є таким, що не сумісний з подальшим проходженням служби, не є обґрунтованими. У цій справі, з урахуванням наведених вище міркувань, при проведенні службового розслідування допущено значні процедурні порушення, які вплинули на правильність встановлення як факту і обставин скоєння позивачем дисциплінарного проступку, його кваліфікації, так і визначення міри покарання. Таким чином, перевіривши оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, можна дійти висновку, що спірні накази прийнято необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. Крім того, за результатами вивчення матеріалів службового розслідування Департаментом головної інспекції та дотримання прав людини Національної поліції України установлені порушення процедури проведення службового розслідування, у зв`язку з чим ініційовано проведення службового розслідування.

Також представник позивача 03.02.2025 через систему «Електронний суд» подала клопотання про застосування заходів процесуального примусу. В обґрунтування вказаного клопотання представник позивача зазначила, що невиконання відповідачем рішення суду про витребування доказів є посяганням на основоположні засади адміністративного судочинства, до яких зокрема віднесено: розумність строків розгляду справи судом, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також обов`язковість судового рішення. Відтак просить застосувати до відповідача заходів процесуального примусу у разі встановлення факту невиконання рішення суду про витребування доказів.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 у задоволенні клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування пункту наказу, наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовлено. Повторно витребувано від Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " належним чином засвідчені копії витягу з наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань»; витягу з наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2024 №284ДСК «Про службове відрядження»; витягу з наказу про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії; витягу з висновку службового розслідування від 09.09.2024 №133/59/14-2024ДСК; витягів з документів, що у своїй сукупності утворюють справу службового розслідування.

Зобов`язано Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) виготовити та надати витяги із витребуваних документів у частині відкритої інформації.

На виконання вказаної ухвали 12.02.2025 засобами поштового зв`язку представник відповідача надіслав до Харківського окружного адміністративного суду засвідчені належним чином документи та витяги з наказів (докази) у частині відкритої інформації у встановлений ухвалою строк.

Представник відповідача 12.02.2025 через систему «Електронний суд» подав додаткові пояснення в яких зазначив, що в умовах воєнного стану та враховуючи ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, до ОСОБА_1 було застосовано співмірне його вини дисциплінарне стягнення, у виді звільнення зі служби в поліції. Таке рішення є дискреційними повноваженнями керівника. Звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням позивачем службової дисципліни, що підтверджено результатами службового розслідування. В свою чергу ДПОП «ОШБ «Лють» вважає, що повністю мотивував правомірність накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та вважає покарання заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора поліції ОСОБА_1 пропорційним вчиненню дисциплінарного проступку, зважаючи на ступінь та характер вини, тяжкості дисциплінарного проступку, характеристики поліцейського, сутності та принципу формування дисципліни поліцейських, під час проходження служби в поліції та безпосереднього виконання службових обов`язків.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 05.04.2023 № 265 о/с (по особовому складу), ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0081269), призначено на посаду заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На визначеній місцевості в м. Краматорськ Донецької області 23.08.2024 приблизно о 20:00 заступником командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора поліції ОСОБА_2 до поліцейських роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 »), а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_1 , ОСОБА_20 та ОСОБА_21 було здійснено доведення наказу №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних завдань)» у присутності начальника відділу моніторингу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» майора поліції ОСОБА_22 , т.в.о. старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» капітана поліції Бойка Максима Валерійовича, головного інспектора відділу підтримки та контролю управління моніторингу ДПОП «ОШБ «Лють» капітана поліції Бринюка Івана Олексійовича, начальника відділу психологічного забезпечення управління кадрового забезпечення ДПОП «ОШБ «Лють» підполковника поліції Ковальової Олени Олександрівни та керівника госпітальної групи зведеного медичного загону НГУ капітана медичної служби ОСОБА_23 .

В подальшому - 05.09.2024 до відділу моніторингу УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» надійшов рапорт заступника начальника управління - начальника відділу тактико-спеціальної підготовки УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» підполковника поліції Володимира Сотнікова про те, що 02.09.2024 приблизно о 14:00, знаходячись за місцем постійної дислокації полку УПОП № 3 ДНОГ «ОШБ «Лють» в м.Дніпро, ним доведені вимоги наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 №284СК «Про службове відрядження» (далі - наказ №284ДСК/ВС) до поліцейських полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють, а саме: заступника командира взводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку майора поліції ОСОБА_1 ,

Під час доведення наказу поліцейські повідомили, що згодні виконувати наказ лише за умови повернення до виконання своїх службових обов`язків командира роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» майора поліції ОСОБА_24 та зміни керівництва штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють».

Наказом Управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 26.08.2024 № 452, призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, за фактом можливого порушення службової дисципліни за участі заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що за наслідками проведення вказаного вище службового розслідування було затверджено Висновок службового розслідування від 09.09.2024 №133/59/14-2024 ДСК, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", яким стверджувалося наявність у діях ОСОБА_1 порушення вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, що виразилось у відмові від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС, що призвело до невиконання вказаного наказу, відповідно до якого, поліцейські мали проводити оборонні заходи, а також ігноруванні вимог відповідного наказу та у невиконанні вимог наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2024 № 284ДСК та в обговоренні цього наказу, що являється вчиненням у сукупності двох дисциплінарних проступків та грубим порушенням службової дисципліни.

На підставі висновку службового розслідування від 09.09.2024 №133/59/14-2024 ДСК наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 01.10.2024 № 252 за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, що виразилось у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» та наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2014 № 284ДСК «Про службове відрядження» застосовано до заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

З вказаним наказом ОСОБА_1 був ознайомлений 03.10.2024, що підтверджується його власноручним підписом на копії наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 01.10.2024 № 252 та сторонами у справі не заперечується.

Наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 15.10.2024 № 1432 о/с (по особовому складу), ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0081269), відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції) звільнено зі служби в поліції. Встановлено виплату грошової компенсації та оголошено суму відшкодування вартості предметів однострою особистого користування.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Обов`язки поліцейського передбачені ч.1 ст.18 цього ж Закону, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною першою статті 64 Закону №580 визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові та усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

3 тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено Законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 27.04.2021 у справі №160/6819/19.

Між тим інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем - поліцейським Закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності. При цьому, у кореспонденції з частиною 2 статті 18 Закону № 580 інститут Присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції безперервно та незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Відповідно до п. 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський, серед іншого, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, межах повноважень та спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію»; «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді

Згідно з п.24 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" органи Національної поліції України беруть участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію" у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Військовому командуванню разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування доручено запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з наказом Національної поліції України від 23.02.2022 № 171, який видано на підставі Указу Президента України "Про введення надзвичайного стану в Україні", особовий склад органів, підрозділів та установ поліції на час дії правового режиму надзвичайного стану переведено на посилений варіант службової діяльності.

Після введення правового режиму воєнного стану поліцейські фактично усіх територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів Національної поліції, усвідомлюючи свою високу відповідальність за виконання покладених на поліцію завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, які присягнули вірно служити Українському народові, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, стали на захист Вітчизни та життя, здоров`я і благополуччя співвітчизників.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 №30 "Про утворення територіального органу Національної поліції", яку зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 02.02.2023, утворено як юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Відповідно до наказів Національної поліції України від 27.01.2023 № 54 "Про затвердження Змін до Структури територіальних органів поліції" та № 55 "Про організаційно-штатні зміни в Національній поліції" затверджено зміни до Структури територіальних органів поліції та затверджено штат ДПОП "ОШБ "Лють" як міжрегіонального територіального органу Національної поліції України, в структуру якого увійшов, зокрема, батальйон патрульної служби поліції особливого призначення " ІНФОРМАЦІЯ_2 " ГУНП в Луганській області, який створено, як управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Також, наказом Національної поліції України від 16.04.2024 № 403 "Про деякі питання організації діяльності Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", передбачено участь поліцейських в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, під час дії правового режиму воєнного стану в ході відсічі збройної агресії проти України.

Частина 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" визначає, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначаються підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень.

Нормами частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Аналізуючи пункти 1, 3, 4, 6, 7, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, суд встановив, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Пунктом 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Крім того, стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарного проступку, з якого вбачається, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, як визначено у статті 14 Дисциплінарного статуту.

Відповідне службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Процедури та механізми функціонування дисциплінарних комісій в органах та підрозділах Національної поліції України визначені приписами Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (затверджене наказом МВС України від 07.11.2018 №893, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1356/32808; далі за текстом - Положення №893).

Відповідно до п.1 ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Згідно з п.2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

У частині 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту зазначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень визначених ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Суд зазначає, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Види дисциплінарних стягнень перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни є звільнення зі служби в поліції, як крайній захід дисциплінарного впливу.

Відповідне службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як зазначено вище, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.

Результатами службового розслідування має бути встановлено: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

Щодо порушення позивачем вимог дисциплінарних норм при оголошенні та виконанні наказу від 23.08.2024 №302ДСК/ВС, судом встановлено наступне.

Наказом Управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 26.08.2024 № 452, призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, за фактом можливого порушення службової дисципліни за участі заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ОСОБА_1 .

Відтак звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням позивачем службової дисципліни, що підтверджено результатами службового розслідування.

Згідно з наданим у межах проведення службового розслідування наказом командира зведеного підрозділу УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 305ДСК/ВС особовий склад роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») прибув у визначене місце о 20:00.

В цей час т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСОБА_2 довів до присутніх вимоги наказу командира зведеного підрозділу УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних завдань).

Як вбачається з наявних в матеріалах службового розслідування пояснень заступника командира штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП №3 ДПОП ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора поліції ОСОБА_2 , під час доведення вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань», поліцейські поводили себе нестримано та недоброзичливо, не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, що полягало у гучних та хаотичних висловлюваннях, що в свою чергу заважало процедурі доведення наказу. Серед зазначених поліцейських був позивач.

Відповідно до рапорту від 24.08.2024 заступника командира штурмового батальйону майора поліції ОСОБА_25 , під час доведення вимог наказу особовий склад роти поводив себе нестримано та недоброзичливо, поліцейські не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, що полягало у гучних та хаотичних висловлюваннях. Жоден поліцейський не виконував накази майора ОСОБА_26 та капітана ОСОБА_27 щодо дотримання дисципліни, окремі поліцейські вчиняли навмисні та свідомі дії направлені на порушення дисципліни, а саме викрикували голосно різні фрази, намагаючись при цьому перебити майора, навмисно заважали вказаній процедурі.

Відповідно до акту від 30.08.2024р. № 1793/59/14/-2024 «Про відмову від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС», копія якого знаходиться в матеріалах справи, зафіксовано, що, крім інших, ОСОБА_1 відмовилися від письмового ознайомлення із зазначеним наказом.

Відтак особовий склад станом на 12:00 24.08.2024 до виконання наказу не приступив.

Рапортом від 31.08.2024 начальник відділу моніторінгу УПОП №3ДПОП «ОШБ «Лють» майор поліції ОСОБА_28 повністю підтвердив слова вказані в рапорті майора ОСОБА_2 ..

Суд звертає увагу, що вказані події були зафіксовані на портативний відеореєстратор, про що також було зазначено у висновку службового розслідування.

З наданого до суду разом з матеріалами службового розслідування з грифом «Для службового користування» відеозапису 0000000__0027 встановлено, що т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСОБА_2 , який представляється та зачитує наказ від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань».

З вказаного відеозапису вбачається, що наказ зачитувався чітко, зрозуміло, з належною гучністю, що очевидно спростовує твердження представника позивача, що озвучування інформації відбувалось дуже тихо.

Що стосується питання сприйняття доведеної інформації, то представник позивача зазначає про те, що особовий склад не міг її сприймати органами слуху зокрема через їх пошкодження внаслідок участі в бойових діях.

Крім того, з відеозапису судом встановлено, що після того як ОСОБА_2 розпочинає доведення вимог вказаного наказу на відео чути сторонні розмови, сміх, гучні викрики та інші звуки, які перешкоджають доведенню вимог наказу, однак у зв`язку із недостатнім освітленням неможливо ідентифікувати, хто саме розмовляє та перешкоджає доведенню вимог наказу.

Суд в зв`язку з цим зауважує, що позивач не має належних підстав стверджувати про те, яким чином описані події сприймали інші поліцейські підрозділу, оскільки вказане є питанням суб`єктивного сприйняття дійсності іншими особами. Стосовно сприйняття інформації особисто ОСОБА_1 , то він посилався на те, що фактично не зрозумів чи було оголошено наказ або інформацію, а також їх зміст через пошкодження слуху. Доводів про те, що позивач звертався з відповідним рапортом до свого безпосереднього керівництва з приводу незрозумілості відданого наказу або доведеної інформації позовна заява не містить.

Так само позовна заява не містить і доводів про незаконність наказу від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» та його оскарження позивачем.

Дослідивши надану до суду копію наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань», на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 у частині відкритої інформації, судом було встановлено, що вказаний наказ не містить жодних вказівок зобов`язального характеру по відношенню до ОСОБА_1 ..

Наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань», зокрема, було віддано наказ т.в.о. командиру роти № 3 штурмового батальйону № 1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ») зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» капітану поліції ОСОБА_29 .

Згідно зазначеного наказу від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС ОСОБА_29 було наказано створити своїм рішенням розподіл груп контролю та закріплення відповідно до виконання поставленого завдання та оперативної обстановки, включити до складу груп наступних поліцейських: абз. 17 майор поліції ОСОБА_30 (0081269), заступник командира взводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП № 3 ДПОП «ОННБ «Лють».

Доводів про те, що ОСОБА_1 відмовився від виконання наказу у складі групи контролю та закріплення відзив на позовну заяву та інші пояснення у справі не містять.

Таким чином, в чому саме виразилося порушення позивачем приписів наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» а ні службовим розслідуванням, а ні особою, яка вирішувала питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено не було.

Суд окремо наголошує, що службовим розслідуванням також не було встановлено яким чином відмова позивача від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань», про що наголошено у Висновку службового розслідування від 09.09.2024 призвело до невиконання безпосередньо наказу від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань».

Судом встановлено, що зміст наказу від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС викладено таким чином, що хоча він, як вказувалося вище, не був відданий напряму позивачу, проте позивач мав бути включений до складу групи контролю та закріплення за наказом (рішенням) свого безпосереднього командира, що передбачає необхідність обізнаності ОСОБА_1 із наказом від 23.08.2024р. № 302ДСК/ВС. Саме таке включення було реалізовано у наказі від 02.09.2024 № 284 ДСК «Про відрядження поліцейських та припинення їх відрядження», витяг з якого відповідачем було надано до суду.

Зі змісту наданих пояснень позивачем наданих під час службового розслідування, підтверджено присутність позивача при оголошенні змісту наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП "ОШБ "Лють" від 23.08.2024р. № 302 ДСК/ВС. Вказана обставина сторонами у справі не заперечується.

Згідно акту від 30.08.2024 № 1793/59/14/-2024 «Про відмову від письмового підтвердження ознайомлення з наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС зазначалося про відмову позивача від письмового ознайомлення із зазначеним наказом.

Разом з тим, у висновку службового розслідування вказано, що факт відмови від виконання наказу поліцейськими, яким доводився наказ на відеозаписі відсутній. Зазначене цілком відповідає змісту доказу, наданого до суду відповідачем, а саме відеозапису 0000000__0027, яким не зафіксовано відмову позивача від виконання наказу.

Відтак враховуючи те, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (ст.61 Конституції України), суд, не вважає доведеною відповідачем скоєння позивачем правопорушення.

Щодо посилання представника позивача на той факт, що позивача визнано непридатним для служби в поліції.

Судом встановлено, що довідкою від 10.07.2024 №2005 Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Луганській област» військово-лікарською комісією ОСОБА_1 визнано придатним до служби у військових частинах забезпечення, ТЦК та СП, ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони.

У рапорті т.в.о. начальнику Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майору поліції ОСОБА_31 позивач зазначив, що в штурмовий батальйон перевівся добровільно, з першого дня створення підрозділу «Лють» з метою захисту Держави.

Також, у рапорті від 18.10.2024, копія якого наявна в матеріалах справи, позивач зазначає, що «відповідно довідки № 2005 військово-лікарської комісії від 10 липня 2024 року, мене було визнано обмежено придатним. Стан здоров`я підтверджується додатковою Довідкою № 315 /СНП о проходженні ВЛК, де зазначено непридатність до посади відповідно стану здоров`я, але не дивлячись на стан здоров`я, продовжував сумлінно виконувати бойові завдання, бути вірним Присязі.».

Довідкою № 315 /СНП від 19.09.2024 Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Луганській області» медичною (військово-лікарською) комісією ОСОБА_1 визнано придатний до служби в поліції (за графами I, IV), непридатний на посаді заступника командира взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Відтак щодо посилань представника позивача на той факт, що позивач є непридатним до виконання обов`язків за займаною посадою, а тому ця обставина виключає можливість притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності, суд ставиться критично. Оскільки в довідці № 315 /СНП від 19.09.2024 зазначено, що Майор поліції ОСОБА_1 , 1977 р.н.. заступник командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », пройшов медичний огляд у медичній (військово-лікарській) комісії ДУ «ТМО МВС України по Луганській області» 19 вересня 2024 року.

Відтак визнання позивача придатним до служби в поліції (за графами I, IV) та непридатним на посаді заступника командира взводу №1 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » відбулося вже після оголошення та ознайомлення з наказом від 23.08.2024 № 302ДСК/ВС та наказом від 02.09.2024 №284ДСК.

Щодо порушення позивачем вимог дисциплінарних норм при оголошенні та виконанні наказу від 02.09.2024 №284СК «Про службове відрядження», судом встановлено наступне.

Пунктом 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Крім того, стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарного проступку, з якого вбачається, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до ч.7 ст. 14 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

З матеріалів справи встановлено, що позивач вибув з іншими поліцейськими до пункту постійної дислокації в АДРЕСА_4 . В одному із приміщень пункту постійної дислокації в м. Дніпро 02.09.2024 було проведено збір особового складу, де озвучено наказ Департаменту поліції особливого призначення «Окрема штурмова бригада Національної поліції « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2024 №284ДСК, яким визначено було відрядити до оперативної зони ведення бойових дій Донецької області для виконання бойових (спеціальних) завдань посадових осіб полку №3 ДПОП «ОШБ Лють», в тому числі і позивача.

Вказане підтверджується дослідженням змісту відеофайлу 000000__0049, розташованому на диску, наданому відповідачем до суду, який містить відеозапис, з якого вбачається оголошення інформації про відрядження до зони бойових дій для виконання бойових (спеціальних) завдань окремих посадових осіб полку №3 ДПОП «ОШБ Лють», в тому числі і позивача (14:53:49 14:54:48).

Після озвучування посади та ПІБ позивача, посадова особа запитала ОСОБА_1 про готовність до виконання цього наказу, на що останній відповів, що готовий виконати наказ за умови повернення на посаду командира роти його побратима - ОСОБА_24 , а також усунення з займаних посадах керівництва батальйону №1 («Луганськ-1 імені Героя України Сергія Губанова») полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють». На питання посадової особи про стан здоров`я позивача, останній відповів, що його стан - задовільний.

З матеріалів службового розслідування та відеофайлу 000000__0049 встановлено, що позивач, як і інші поліцейскі, при оголошенні наказу не відмовлявся від його виконання, проте за умови повернення командира майора Товстолуга, що було сприйнято командуванням, як відмова від виконання наказу.

Суд, оглянувши наявні в матеріалах службового розслідування пояснення особового складу, наявний відеофайл 000000__0049, прийшов до висновку, що поліцейські, в тому числі і ОСОБА_1 , були згодні виконати наказ, проте з умовою, тобто відмовлялися виконувати бойовий наказ.

Наказом Управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 26.08.2024 № 452, призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, за фактом можливого порушення службової дисципліни за участі заступника командира зводу № 3 роти № 3 штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ОСОБА_1 .

При цьому підставою проведення службового розслідування було визначено саме факт можливого порушення службової дисципліни стосовно відмови виконувати накази командира зведеного підрозділу полку УПОП № 3 ДПОП "ОШБ " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", що відображено у рапорті т. в. о. командира штурмового батальйону № 1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») ОСОБА_2 , який датовано 24.08.2024.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.7 ст. 14 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Відтак відповідно до ч.7 ст. 14 Дисциплінарного статуту за фактом невиконання вимог наказу від 02.09.2024р. № 284 ДСК про відрядження потрібно було розпочати нове службове розслідування, оскільки така підстава не існувала на час видання наказу від 26.08.2024 № 452 про проведення службового розслідування. Отже в ході службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни, окремими поліцейськими полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють», що виразилось у невиконанні вимог наказу командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 23.08.2024 №302ДСК/ВС «Про виконання бойових (спеціальних) завдань» невиконання вимог наказу від 02.09.2024р. № 284 ДСК фактично не повинні були досліджуватися, оскільки не були охоплені метою проведення службового розслідування.

В зв`язку із викладеним слід зауважити, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultraviresaction - invalidact). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020р. у справі №813/1790/18.

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В даній справі, з урахуванням викладеного, суд вбачає при проведенні службового розслідування значні процедурні порушення, які вплинули на правильність встановлення як факту та обставин скоєння ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, його кваліфікації, так і визначення міри покарання.

Відтак, висновки наказу про застосування дисциплінарного стягнення про те, що за своєю тяжкістю дисциплінарний проступок, який мав місце на думку відповідача, є таким, що не сумісний з подальшим проходженням служби, не є обґрунтованими.

Суд зазначає, що межі судового контролю при розгляді справ стосовно незаконності рішень суб`єктів владних повноважень визначено ст. 2 КАС України.

Так, відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, перевіривши згідно наведеної норми оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, суд вважає, що спірні накази прийнято необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Що стосується позовних вимог про поновлення ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді заступника командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_3 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та буде відповідати рішенню медичної (військово-лікарської комісії) ДУ «ТМО МВС України по Луганській області» від 19.09.2024 №315/СНП та постанові ВЛК від 10.07.2024 №2005 суд вважає, що такі позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

У постановах Верховного Суду від 27 квітня 2021 року в справі № 826/8332/17, від 31 травня 2021 року справа № 0840/3202/18 та від 27 квітня 2021 року у справі №826/8332/17 суд зазначив, що ураховуючи приписи частини 1 статті 235 КЗпП України, на орган, що розглядає трудовий спір, у разі з`ясування того, що звільнення працівника відбулося незаконно, покладається обов`язок поновлення такого працівника на попередній роботі. Відтак, звільненого без законної підстави працівника має бути поновлено на попередній роботі, а не на іншій рівнозначній посаді як того бажає позивач.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235, статті 2401 КЗпП України, а відтак встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 819/691/17, від 20 січня 2021 року справа №640/18679/18.

У постанові від 11 лютого 2021 року справа №640/21065/18 Верховний Суд також не погодився із застосованим судами попередніх інстанцій способом захисту порушених прав позивача шляхом покладення на відповідача поновити позивача на посаді, що є рівнозначною. Суд зазначив, що зробивши правильний висновок про незаконність звільнення позивача, суди попередніх інстанцій не поновили його на роботі (конкретній посаді).

Аналогічні правові висновки також відтворено і в постанові Верховного Суду складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 540/3994/20 від 13.04.2023.

Підсумовуючи викладене, суд зауважує, що в даній справі сторонами не наведено доводів щодо ліквідації або реорганізації підприємства відповідача та ліквідації раніше займаної позивачем посади. Таким чином, поновлення ОСОБА_1 на рівнозначній посаді не відповідає приписам трудового законодавства. Це саме стосується і позовних вимог про врахування рішення медичної (військово-лікарської комісії) ДУ «ТМО МВС України по Луганській області» від 19.09.2024 №315/СНП та постанові ВЛК від 10.07.2024 №2005, які належними доводами не обґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З огляду на викладене, суд для ефективного захисту прав позивача вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог шляхом поновлення позивача на раніше займаній посаді.

Таким чином, з урахуванням викладеного вище, суд доходить висновку про протиправність та як наслідок скасування пункту 8 наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 01.10.2024 №252 «Про застосування дисциплінарних стягнень» та наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 15.10.2024 №1432 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 зі служби з 15.10.2024.

Верховний Суд у Постанові від 25.08.2020 у справі №826/19766/16 зауважував, що звільнення працівника з підстав, не передбачених законом, або з порушенням установленого законом порядку, свідчить про незаконність такого звільнення і тягне за собою поновлення порушених прав працівника.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, що розглядає спір.

Відтак, суд вважає, що порушене право позивача підлягає відновленню шляхом поновлення з 16.10.2024 майора поліції ОСОБА_1 на займаній посаді заступника командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Згідно матеріалів справи, позивача звільнено з 15.10.2024.

День звільнення є останнім робочим днем, який відповідним чином обліковується та оплачується на рівні звичайного робочого дня (вказана правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 24.10.2019 по справі №821/1226/16).

Таким чином, позивач підлягає поновленню на посаді з 16.10.2024.

Згідно з ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (надалі за текстом - Порядок №260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І цього ж Порядку встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин та діяв на час звільнення позивача, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (надалі за текстом - Порядок №100), визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Аналогічний висновок сформовано викладено в постанові Верховного Суду від 19.07.2018, справа №805/1110/17-а, де чітко врегульовано питання про те, як здійснюється виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу, а саме - в календарних, а не робочих днях.

Враховуючи дату звільнення позивача зі служби та прийняття судом рішення про поновлення на посаді, кількість днів вимушеного прогулу з 16.10.2024 (наступний день після звільнення) по 05.03.2025 (останній день вимушеного прогулу) складає 141 день.

До суду відповідачем надано довідку від 01.11.2024р. №754, відповідно до якої заробітна плата ОСОБА_1 за два останні місяці перед звільненням (серпень, вересень 2024 року) складала 36730,87 грн. та 14994,20 грн. відповідно, а загалом - 51725,07 грн.. Кількість відпрацьованих календарних днів за останні два місяці склала - 61 день. Середньоденне грошове забезпечення становить 847,95 грн..

Отже, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивача складає 119560,95 грн. (141 день х 847,95 грн).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи норми законодавства, наведені вище, рішення в частині поновлення на посаді підлягає негайному виконанню.

Щодо відшкодування сплати судових витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги, суд зазначає, що представник позивача у позовній заяві вказав, що позивач планує стягнути з відповідача витрати, пов`язані з розглядом справи, зокрема на професійну правничу допомогу, розмір якої буде визначено та документи щодо якої будуть надані до вирішення справи по суті. Орієнтовний розмір указаних витрат 25000,00 грн.. Однак зазначені докази не були надані до суду.

Відтак питання щодо відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу буде вирішено після подання представником позивача відповідних доказів.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої та частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Суд також враховує інші аргументи сторін, зазначені у заявах по суті справи, однак зауважує, що встановлені судом обставини є самостійними та достатніми підставами для прийняття рішення по суті спору.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина перша статті 143 КАС України).

Відповідно, розподіл судових витрат згідно положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Національної поліції України (вул. Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування пункту наказу, наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 8 наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) від 01.10.2024 р.№252 «Про застосування дисциплінарних стягнень», яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) від 15.10.2024 №1432 о/с «По особовому складу», яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на службі в Національній поліції України на посаді заступника командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) середньомісячне грошове забезпечення за період вимушеного прогулу в розмірі 119560 (сто дев`ятнадцять тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 95 копійок.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді заступника командира взводу №3 роти №3 штурмового батальйону №1 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 05.03.2025.

Суддя Супрун Ю.О.