Справа № 760/18958/23
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

05 березня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьмишиної О.М., суддів Грибан І.О. та Карпушової О.В., розглянувши апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 17 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Інспектора Управління патрульної поліції в Чернігівській області Вінник Віталія Віталійовича про визнання протиправною скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Солом`янського районного суду м.Києва від 17 грудня 2024 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Департамент патрульної поліції звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги з моменту отримання ухвали. Апелянтом було порушено десятиденний строк звернення до суду із апеляційною скаргою. Апелянту було надано строк для подачі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження разом із обґрунтуваннями, які б підтвердили поважність причин пропуску строку звернення на апеляційне оскарження.

Ухвала суду від 27.01.2025 була скерована на електронний кабінет апелянта та доставлена 28.01.2025, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка.

До суду за вх.№ 3148/25 від 11.02.2025 надійшло клопотання від Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що виникла суттєва перешкода у вчасному поданні апеляційної скарги внаслідок не направлення рішення суду на адресу відповідачів та відсутності довідки про доставку в електронний кабінет Департаменту патрульної поліції, який наявний в ЄСІТС. Апелянтом зазначено, що рішення суду першої інстанції від 17.12.2025 було отримано в судовій владі 15.01.2025.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.02.2025 з метою забезпечення прав учасників справи на своєчасний належний судовий розгляд і вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, витребувано із суду першої інстанції матеріали даної адміністративної справи.

До суду за вх. №4671/25 від 27.02.2025 надійшли матеріали адміністративної справи №760/18958/23 з Солом`янського районного суду м.Києва. З матеріалів справи вбачається, що рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 17.12.2024 було доставлено до електронного кабінету Департаменту патрульної поліції 31.12.2024 02:09:46, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу за підписом відповідаьного працвника суду. (а.с. 77).

Таким чином, вищевстановленими обставинами спростовуються доводи апелянта про отримання рішення суду першої інстанції 15.01.2025.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 30 серпня 2022 року у постанові по справі № 459/3660/21 сформулював правовий висновок, згідно до якого наявна в матеріалах справи довідка про доставку документа в електронному вигляді до «Електронного кабінету» є достовірним доказом отримання учасником судового рішення суду.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постанова Верховного Суду.

Також до суду апеляційної інстанції від позивача 20.02.2025 надійшло клопотання, в якому останній просить суд відмовити у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з неповажністю наведених підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки апелянт належним чином повідомлений про надходження оскаржуваного рішення 31.12.2024.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження також зазначено, що справа 760/18958/23 перебувала у провадженні старшого юрисконсульта сектору правового забезпечення УПП в Чернігівській області ДПП ОСОБА_3, яка звільнена з лав Національної поліції України 08.05.2024, а справа перейшла в провдження ОСОБА_2 . Остання з 30.12.2024 по 11.01.2025 перебувала у відпустці, і 15.01.2025 після виходу з відпустки було виявлено рішення, яке не можна вважати законним.

З цього приводу колегія суддів вважає, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України відповідач, який діє як суб`єкт владних повноважень, і має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З викладеного вбачається, що об`єктивні та поважні причини пропуску зазначеного строку відсутні, а тому підстав до поновлення пропущеного апелянтом строку суд не вбачає.

Також в обґрунтуваннях пропущення строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на запровадження на території України воєнного стану.

Проте, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

У ситуації, що склалася, абстрактне посилання на наявність загроз з боку держави-терориста російської федерації, не може бути самостійною причиною недотримання встановлених законом строків. Без надання доказів тому, що такі загрози створили об`єктивні перешкоди у реалізації права на апеляційне оскарження, відповідні посилання не можуть слугувати підставою для поновлення строків.

Враховуючи відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 17 грудня 2024 року.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з частиною третьою статті 299 КАС України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. 248, 255, 298, 299 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 17 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Інспектора Управління патрульної поліції в Чернігівській області Вінник Віталія Віталійовича про визнання протиправною скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: О.М. Кузьмишина

Судді: І.О. Грибан

О.В. Карпушова