Справа № 420/10139/22
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції - Лапій С.М.
Суддя-доповідач - Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 року Справа № 420/10139/22

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року у справі

за позовом Державного підприємства «Адміністрація морських портів

України» в особі Білгород-Дністровської філії Державного

підприємства «Адміністрація морських портів України»

до Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області

про визнання протиправним та скасування висновку

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

1. Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі Білгород-Дністровської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (далі - Позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області (далі - Відповідач) в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області від 06.07.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-11-013816-b.

В обґрунтування заявлених вимог Позивач стверджував, що спірний висновок є необгрунтованим, неконкретизованим, таким, що містить недостовірну інформацію та порушує права та інтереси Позивача, а також прийнятий із формальним підходом під час здійснення моніторингу.

Зокрема, Позивач зазначав, що ним не допущено порушення вимог частини п?ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо не надання замовником інформації та документів.

Також Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі Білгород-Дністровської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» відзначало, що у разі подання учасником у складі тендерної пропозиції документів, які скановані з оригіналів, то засвідчувати їх на кожній сторінці як належним чином засвідчену копію Тендерною документацією не вимагається. Крім того, допущення такого формального порушення учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Окрім того, Позивач також стверджував, що у спірному висновку не деталізовано суть та обставини допущенного Замовником порушення, а саме: не зазначено, які конкретно скановані копії документів, що завантажені з боку ТОВ «МЕТПРОЕКТ» в електронну систему закупівель у складі тендерної пропозиції, проаналізовані з боку ДАСУ та не відповідають вимогам пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.

2. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що Управлінням висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-11-013816-b в паперовій формі складено, підписано та затверджено 04.07.2022, однак оприлюднено на електронній системі закупівель 06.07.2022, тобто протягом трьох робочих днів, чим дотримано положення ч. 6 ст. 8 Закону № 922, а тому відповідь Замовника, яка була надана 04.07.2022 об 17:57, фактично надана після закінчення моніторингу.

Щодо порушень в частині тендерної пропозиції ТОВ «МЕТПРОЕКТ», суд зазначив, що документи тендерної пропозиції, які надані не у формі електронного документа, не зазначено прізвища, ініціалів та посади уповноваженої особи учасника, чим не дотримано вимог пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.

3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати, зазначаючи доводи, які вже були викладені письмово в позовній заяві. При цьому, Апелянт стверджує, що судом не досліджено в повному обсязі умови Тендерної документації та документи тендерної пропозиції ТОВ «МЕТПРОЕКТ».

Також Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» зазначає, що судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні не з`ясовано обставин, що мають значення для справи, на предмет правомірності та законності встановленого Відповідачем способу усунення виявлених порушень. Так, Апелянт наполягає, що зазначений Відповідачем спосіб є неконкретизованим та таким, що порушує норми законодавства України. Зокрема, за вчинення таких порушень особа може притягатись до адміністративної відповідальності згідно ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення тільки ДАСУ або судом.

У своїй скарзі Апелянт також посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 5 березня 2020 року у справі №640/467/19, від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справі №160/11304/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19 та від 26 травня 2022 року у справі №480/496/19.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.10.2024 та від 09.01.2025 відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

5. Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу у якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на безпідставності доводів Апелянта, а також законності та обґрунтованості висновків суду першої інстанції.

При цьому, Відповідач наполягає на тому, що зобов`язання Замовнику є конкретизованим та чітким. Крім того, відзначає, що Позивач визнає, що з його сторони були допущенні порушенні в ході проведення процедури закупівлі UA-2022-02-11-013816-b, оскільки з уповноваженими особами, відповідальними за організацію та проведення процедур закупівель проведено роз`яснювальну роботу, впорядковано процедуру передоручення повноважень на період тимчасової відсутності таких осіб шляхом прийняття наказу БДФ ДП «АМПУ» від 11.07.2022 за № 31/12-Аг «Щодо організації закупівельної діяльності на період тимчасової відсутності уповноваженої особи».

Також Відповідач посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 30.08.2024 у справі № 480/2102/22, від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, від 30 листопада 2023 року у справі №160/20811/22, від 01.02.2024 у справі № 160/18391/22 та додатково вказує на нерелевантність судової практики на яку покликається Апелянт.

6. Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

7. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

8. Обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, відповідно до наказу від 24.06.2022 №12-з Західним офісом Держаудитслужби у Волинській області прийнято рішення про початок моніторингу закупівлі: Послуги з поточного ремонту залізничної колії №5 (інв. №3055) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2022-02-11-013816-b) за ДК 021:2015:4545000-6 - Інші завершальну будівельні роботи. Рішення про проведення моніторингу опубліковано в електронній системі закупівель 27 червня 2022 об 09:28 год. за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-02-11-013816-b.

Підстава для здійснення моніторингу закупівлі: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Замовнику через електронну систему закупівель 27.06.2022 надіслано запит Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області щодо обґрунтування, яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру бюджетного призначення, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість та надати посилання на сторінку власного веб-сайту (або офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів) на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі відповідно до вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами).

На запит Управління, який оприлюднено в електронній системі закупівель 27.06.2022 об 10:11, Замовник надав відповідь 04.07.2022 об 17:57.

Управлінням складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-11-013816-b в паперовій формі, підписано та затверджено 04.07.2022, однак оприлюднено на електронній системі закупівель 06.07.2022, тобто протягом трьох робочих днів, чим дотримано положення ч. 6 ст. 8 Закону № 922 в якому зазначено про наявність порушень законодавства, а саме:

«Під час проведення моніторингу закупівлі Замовником не надано інформації, документів, чим порушено вимоги частини п`ятої статті 8 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «МЕТПРОЕКТ» установлено порушення вимог пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та абзацу 1 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області зобов?язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом забезпечення притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного висновку, або аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.»

9.Не погоджуючись з таким висновком Відповідача, Позивач звернувся з цим позовом до суду.

10. Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі- Закон №2939).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі- Закон №2939).

Відповідно до статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

У той же час, згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

У той же час, відповідно до статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в частині другій статті 7-1 Закону №922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено частиною другою статті 7-1 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону №922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини четвертої статті 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини першої статті 7-1 Закону № 922 моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно частин шостої-сьомої статті 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 10 статті 7-1 Закону України Про публічні закупівлі передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Форма висновку та порядок його заповнення передбачено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 № 86, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106.

Висновки суду апеляційної інстанції

11. Системний аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що одним із основних завдань Держаудитслужби, є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю спрямованого зокрема на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

12. Одним із таких механізмів реалізації повноважень Відповідача є здійснення ним перевірки та моніторингу закупівель у разі виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Процедура моніторингу закупівлі насамперед полягає в аналізі дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях процедури закупівлі шляхом систематичного спостереження та оцінки інформації за допомогою електронної системи закупівель.

13. Колегія суддів зазначає, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі у якому зазначається зокрема висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, а також зобов`язання щодо їх усунення.

14. Водночас, прийнятий Держаудитслужбою висновок має відповідати критеріям обґрунтованості та об`єктивності, із обов`язковим зазначенням підстав, за яких орган оскарження вирішив прийняти саме таке рішення.

15. Аналізуючи доводи Апелянта, викладені у його скарзі, колегія суддів відзначає, що Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» не зазначає жодних доводів щодо помилковості висновків суду першої інстанції в частині допущеного Білгород-Дністровською філією Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» порушення частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме ненадання нею інформації та документів у відповідь на запит Відповідача у встановлений законом строк.

Отже, у колегії суддів не виникає обґрунтованого сумніву у правильності висновків суду першої інстанції у цій частині. Позаяк, згідно з частиною першою статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

16. Переглядаючи оскаржуване рішення суду з урахуванням доводів Апелянта щодо установленого порушення вимог пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та абзацу 1 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ «МЕТПРОЕКТ», колегія суддів зазначає наступне.

17. Так, Апелянт стверджує, що якщо Учасник подав у складі тендерної пропозиції документи, які скановані з оригіналів, то засвідчувати їх на кожній сторінці як належним чином засвідчену копію Тендерною документацією не вимагається.

18. Втім, колегія суддів вважає такі доводи Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» необґрунтованими, оскільки згідно з абзацом 6 пункту 1.5 розділу 3 Тендерної документації: «Замовник не вимагає від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».

19. Отже, колегія суддів приходить до висновку про допущення Позивачем вимог пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та абзацу 1 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки кожна завантажена в електронну систему закупівель скан-копія чи сканований оригінал документа повинні бути засвідчені печаткою та підписом уповноваженої особи, що не було зроблено.

20. Разом з тим, апеляційний суд не приймає до уваги доводи Апелянта про те, що зазначене порушення є формальним, оскільки як зазначає сам Апелянт у пп. 1.6 п.1 розділу 3 тендерної документації, формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме: окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та / або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання)», а не долучені незавірені копії таких документів у цілому.

21. Отже, колегія суддів погоджується з висновку суду першої інстанції щодо допущення Білгород-Дністровською філією Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» порушень вимог тендерної документації та Закону № 922.

22. Переглядаючи оскаржуване рішення суду з урахуванням доводів Апелянта щодо встановленого Відповідачем способу усунення виявлених порушень, судова колегія повторно зазначає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.

23. Пунктом 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII закріплено, що орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.

При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ані Законом №922-VIII, ані Порядком №552, а тому орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.

Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

24. В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано Позивача здійснити лише превентивні заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку.

Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити Позивач.

25ю Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у спірній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на недопущення їх вчинення у подальшому.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 серпня 2024 року у справі № 480/2102/22.

26. Так, суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин або усунення виявлених порушень у будь-який інший спосіб. Така вимога Відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21 та від 01 лютого 2024 року у справі 160/18391/22.

27. Крім того, колегія суддів зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю Позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для Позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення та не покладає обов`язку притягнути конкретних працівників до адміністративної відповідальності у порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення, як на тому помилково наполягає Апелянт. Натомість відповідні заходи можуть бути вжиті в межах трудового законодавства, що й було зроблено адміністрацією Білгород-Дністровської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» шляхом проведення роз`яснювальної роботи, впорядкування процедури передоручення повноважень на період тимчасової відсутності таких осіб з огляду на прийняття наказу БДФ ДП «АМПУ» від 11.07.2022 за № 31/12-Аг «Щодо організації закупівельної діяльності на період тимчасової відсутності уповноваженої особи». Отже, Позивачем виконано вимоги спірного висновку в повному обсязі.

28. З огляду на наведене колегія суддів вважає помилковими доводи Апелянта про те, що зобов`язальна частина висновку Держаудитслужби не відповідає вимогам чинного законодавства.

29. Більш того, апеляційний суд відзначає, що вказані обставини взагалі не були зазначені Позивачем як підстави позову у його позовній заяві, натомість на такі обставини Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» посилалося лише у запереченнях на відзив на позовну заяву та в додаткових поясненнях. Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, заява про зміну підстав позову у порядку ч.1 ст. 47 КАС України, до суду першої інстанції не надходила. Отже, безпідставними є твердження Апелянта про те, що судом не досліджувалися заяви по суті справи Позивача.

30. Отже, перевіривши рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст. 308 КАС України, колегія суддів приходить до висновку, що судом повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

31. Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

32. Таким чином, апеляційна скарга Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» підлягає залишенню без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 03.03.2025.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев