Справа № 640/14098/20
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2025 року № 640/14098/20

Київський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Парненко В.С.,

судді Жука Р.В.,

судді Білоноженко М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Немирівської міської ради до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Ковалівська сільська рада Немирівського району Вінницької області (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Кабінету Міністрів України (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та нечинним розпорядження Кабінету Міністрів України №512-р від 06.05.2020 «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області» в частині включення Ковалівської, Головеньківської, Сподахівської сільський рад Немирівського району Вінницької області до складу Немирівської міської об`єднаної територіальної громади, а Воловодівської, Обідненської сільський рад Немирівського району Вінницької області до складу Вороновицької об`єднаної територіальної громади;

зобов`язати Кабінет Міністрів України включити до Перспективного плану формування територій громад Вінницької області Ковалівську об`єднану територіальну громаду Немирівського району Вінницької області у складі Ковалівської, Головеньківської, Сподахівської, Воловодівської, Обідненської сільський рад Немирівського району Вінницької області з адміністративним центром в селі Ковалівка Немирівського району Вінницької області чи застосувати більш ефективний спосіб захисту прав Ковалівської сільської ради Немирівського району Вінницької області.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що приймаючи оскаржуване Розпорядження, відповідач вийшов за межі своєї компетенції, адже ні Законами України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», «Про Кабінет Міністрів України», «Про добровільне об`єднання територіальних громад», ні будь-яким іншим законодавством не передбачене право Кабінету Міністрів України вирішувати питання утворення чи ліквідації органів місцевого самоврядування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.09.2020 відкрито провадження у справі.

Відповідач проти позову заперечує, у відзиві на позовну заяву зазначив, що оскаржуване розпорядження не порушує прав та інтересів позивача, оскільки ним було лише затверджено перспективний план, який є загальним баченням держави стосовно того, як можуть формуватися територіальні громади у майбутньому на території відповідної області.

Протокольною ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва 13.07.2021 замінено позивача у справі №640/14098/20 з Ковалівської сільської ради Немирівського району Вінницької області на Немирівську міську раду.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду позовну заяву та матеріали справи передано 03.10.2024 на розгляд судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 прийнято адміністративну справу № 640/14098/20 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С. та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження колегією суддів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 03.10.2024 визначено персональний склад колегії суддів: головуюча суддя Парненко В.С., суддя Білоноженко М.А., суддя Жук Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.10.2024 призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 20.11.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.11.2024 закрито підготовче провадження у справі №640/14098/20 та призначено її розгляд по суті в судовому засіданні на 15.01.2025.

У зв`язку з перебуванням судді Парненко В.С. на лікарняному, судове засідання призначене на 15.01.2025 не проводилось, розгляд справи відкладено на 12.02.2025.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» та на виконання пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 24.01.2020 № 34, обласною державною адміністрацією розроблено проект нового перспективного плану формування територій громад Вінницької області відповідно до критеріїв Методики та з охопленням всієї території області, який листами від 14.02.2020 №01.01-06/1123 та від 21.02.2020 № 01.01-06/1322 направлено до Кабінету Міністрів України.

Міністерством розвитку громад та територій України розроблено проект розпорядження Уряду «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області», який був погоджений без зауважень з Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Всеукраїнськими асоціаціями органів місцевого самоврядування «Асоціація міст України», із зауваженнями, які враховано частково Міністерством фінансів України, Вінницькою обласною державною адміністрацією, «Всеукраїнською асоціацією громад», погоджений із зауваженнями щодо недотримання вимог нормопроектувальної техніки Міністерством юстиції України.

Зазначений проект розпорядження був схвалений Кабінетом Міністрів України 06.05.2020 за №512-р, яким був затверджений перспективний план формування територій громад Вінницької області.

Пунктом 2 Перспективного плану затверджено перелік спроможних територіальних громад Вінницької області, у тому числі: Немирівська територіальна громада, до складу якої увійшла, зокрема Головеньківська, Ковалівська та Сподахівська територіальні громади, та Вороновицька територіальна громада, до складу якої увійшла, зокрема Воловодівська та Обідненська територіальні громади Немирівського району.

Водночас, рішенням 7 сесії 7 скликання № 32 «Про добровільне об?єднання територіальних громад» Ковалівська сільська рада Немирівського району Вінницької області вирішила об?єднатися з територіальними громадами села Володіївці, селища Шевченка Володіївської сільської ради, села Головеньки Головеньківської сільської ради, села Сподахи Сподахівської сільської ради, села Обідне Обідненської сільської ради, сіл Ковалівка, Потоки, Межигірка Ковалівської сільської ради в Ковалівську сільську об`єднану територіальну громаду з центром у селі Ковалівка.

Аналогічні рішення «Про добровільне об?єднання територіальних громад» були прийняті Обіденською сільською радою Немирівського району Вінницької області на 7 сесії 7 скликання 09.06.2016 року, Володіївською сільською радою Немирівського району Вінницької області на 7 сесії 7 скликання 09.06.2016 року, Головеньківською сільською радою на 10 сесії 7 скликання 09.06.2016 року, Сподахівською сільською радою Немирівського району Вінницької області на 9 сесії 7 скликання 07.06.2016 року.

Таким чином, зважаючи на те, що в Перспективному плані відсутня Ковалівська ОТГ Немирівського району Вінницької області, яка утворена шляхом добровільного об?єднання територіальних громад, а натомість наявна Немирівська та Вороновицька ОТГ, позивач зазначає, що приймаючи оскаржуване Розпорядження, відповідач вийшов за межі своєї компетенції.

При цьому, вказує, що для приєднання територій, що є у складі Ковалівської ОТГ, до Немирівської та Вороновицької ОТГ немає жодних належних економічних передумов, тоді як Вінницької обласною державною адміністрацією при поданні проекту перспективного плану формування територій громад Вінницької області до Кабінету Міністрів України не наведено мотивів, з яких такі території є менш спроможними у складі Ковалівської ОТГ.

Окрім того, позивач наголошує на відсутності участі територіальної громади села Ковалівка в процесі прийняття рішення щодо формування територій об`єднаної територіальної громади та відсутності згоди на визначене перспективним планом об`єднання.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, установленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування - сільські, селищні, міські ради та їхні виконавчі органи.

Приписи частини другої статті 6 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №280/97-ВР) визначають, що територіальні громади в порядку, встановленому законом, можуть об`єднуватися в одну сільську, селищну, міську територіальну громаду, утворювати єдині органи місцевого самоврядування та обирати відповідно сільського, селищного, міського голову.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад врегульовані Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 №157-VII (далі - Закон №157-VIII).

Відповідно до частини першої статті 3 Закону №157-VIII суб`єктами добровільного об`єднання територіальних громад є суміжні територіальні громади сіл, селищ, міст.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону №157-VIII ініціаторами добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст можуть бути: 1) сільський, селищний, міський голова; 2) не менш як третина депутатів від загального складу сільської, селищної, міської ради; 3) члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи; 4) органи самоорганізації населення відповідної території (за умови представлення ними інтересів не менш як третини членів відповідної територіальної громади).

Згідно з частиною першою статті 8 Закону №157-VIII об`єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об`єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону.

Статтею 11 Закону №157-VIII передбачено, що перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області розробляється Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідною обласною державною адміністрацією згідно з методикою формування спроможних територіальних громад і охоплює всю територію Автономної Республіки Крим, області.

Методика формування спроможних територіальних громад розробляється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері територіальної організації влади, адміністративно-територіального устрою, розвитку місцевого самоврядування, та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області затверджується Кабінетом Міністрів України за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації.

Порядок розроблення перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області та умови формування проєктних спроможних територіальних громад визначено Методикою формування спроможних територіальних громад, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.2015 № 214 (далі - Методика).

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2020 № 34, яка набрала чинності 31.01.2020, до Методики внесено зміни та доручено Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним державним адміністраціям у двотижневий строк внести в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України пропозиції щодо приведення затверджених перспективних планів формування територій громад у відповідність із цією постановою.

Відповідно до пункту 4 Методики (в редакції постанови КМУ від 24.01.2020 № 34) Рада міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрація з урахуванням утворених відповідно до Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднаних територіальних громад розробляє відповідно до цієї Методики із залученням представників органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості відповідних адміністративно-територіальних одиниць: проект перспективного плану; паспорти спроможних територіальних громад за формою згідно з додатком 1.

Згідно з пунктом 5 Методики формування спроможних територіальних громад здійснюється у такій послідовності: 1) визначення потенційних адміністративних центрів спроможних територіальних громад та зон їх доступності; 2) визначення переліку територіальних громад, що входять до складу спроможних територіальних громад; 3) проведення оцінки рівня спроможності.

Відповідно до пункту 12 Методики з метою забезпечення відкритості та прозорості роботи з розроблення проекту перспективного плану утворюється робоча група, до складу якої входять представники Ради міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрації, відповідних органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості.

Поряд з цим, положеннями пункту 13 Методики визначено, що з метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб`єктами господарювання та їх громадськими об`єднаннями.

За результатами консультацій оформляється протокол.

Консультації проводяться під час: визначення переліку територіальних громад, що можуть увійти до складу спроможної територіальної громади; визначення переліку територіальних громад, території яких не охоплюються зонами доступності потенційних адміністративних центрів; визначення меж територій спроможних територіальних громад.

Консультації проводяться насамперед з представниками територіальних громад, території яких охоплюються зонами доступності кількох потенційних адміністративних центрів.

За результатами консультацій та на підставі рішень органів місцевого самоврядування визначається потенційний адміністративний центр спроможної територіальної громади.

Згідно з пунктом 14 Методики якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.

Пунктом 16 Методики передбачено, що проект акта Кабінету Міністрів України про затвердження перспективного плану (внесення змін до перспективного плану) вноситься Кабінетові Міністрів України Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією в установленому порядку разом з паспортами спроможних територіальних громад.

Аналіз наведених положень Закону №157-VIII у взаємозв`язку із положеннями Методики дає підстави для висновку суду, що принципи добровільності, прозорості та відкритості об`єднання громадян забезпечуються, зокрема, шляхом проведення консультацій із територіальними громадами під час розроблення проекту перспективного плану, про що оформлюється протокол.

Таким чином, затвердження перспективного плану формування територій громад не є фактом об`єднання громад. Перспективний план лише засвідчує загальне бачення та соціально-економічну обґрунтованість ефективного територіального устрою на базовому рівні в межах відповідної області.

Завданням перспективного плану формування територій громад у межах відповідної області є визначення обґрунтованої територіальної основи для діяльності органів місцевого самоврядування та органів виконавчої влади, здатних забезпечити доступність та належну якість публічних послуг, що надаються такими органами, а також необхідної для цього ресурсної бази.

Водночас, аналіз змісту положень Закону №157-VIII дає підстави стверджувати, що територіальні громади, вирішуючи питання про об`єднання з метою створення спроможної територіальної громади, не зв`язані положеннями відповідного перспективного плану та не зобов`язані об`єднуватися відповідно до адміністративно-територіальної конфігурації, що ним передбачена.

При цьому, об`єднання громад можливе лише після прийняття суміжними радами відповідних рішень про згоду на таке об`єднання.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 15.04.2020 року у справі №818/294/18, від 28.04.2020 у справі №240/4761/18.

Верховний Суд неодноразово розглядав подібні справи, предметом яких були розпорядження КМУ, якими затверджувалися перспективні план формування територіальних громад певної області та визначався їхній адміністративний центр (постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17.11.2022 у справі № 640/13545/20, від 15.08.2023 у справі № 640/15962/20, від 26.10.2023 у справі № 640/25576/20, від 22.08.2024 у справі № 640/13346/20).

Як і в цій справі, підставою позовів у вказаних справах були порушення відповідною обласною державною адміністрацією Методики під час розроблення перспективного плану, зокрема, через неврахування в конфігурації перспективного плану вже існуючих об`єднаних територіальних громад; розроблення перспективного плану без проведення консультацій із заінтересованими суб`єктами (представниками органів місцевого самоврядування).

Установивши такі порушення, суди першої та апеляційної інстанцій у зазначених справах задовольняли позови шляхом визнання протиправними і скасування аналогічних по суті розпоряджень КМУ.

Водночас Верховний Суд, переглянувши такі рішення судів першої та апеляційної інстанцій за касаційними скаргами КМУ, скасував їх та направив справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Як і в цій справі, у справах, що переглядалися Верховним Судом, КМУ як на підставу заперечень проти позову, а далі й на підставу для касаційного оскарження, посилався на те, що визнання протиправними і скасування розпоряджень про затвердження перспективного плану та визначення адміністративних центрів і затвердження територіальних громад відповідної області є неналежним способом захисту порушених прав, адже КМУ не є суб`єктом проведення консультацій з питань об`єднання із представниками відповідних територіальних громад.

У вказаних справах Верховний Суд частково погодився із таким доводом КМУ, зазначивши, що відповідно до частини першої статті 11 Закону № 157-VIII перспективний план формування територій громад області розробляється відповідною обласною державною адміністрацією згідно з методикою формування спроможних територіальних громад, тому виключно обласна державна адміністрація наділена правом вносити зміни до перспективного плану формування територій громад області, а Кабінет Міністрів, відповідно до частини третьої статті 11 Закону № 157-VIII, лише затверджує Перспективний план формування територій громад області за поданням відповідної обласної державної адміністрації.

Отже, на думку Верховного Суду, саме дії (рішення) відповідної облдержадміністрації можуть змінити територіально-адміністративний устрій області.

У постанові від 22 серпня 2024 року у справі №640/13346/20 Верховний Суд зазначив, що пунктом 4 Методики формування спроможних територіальних громад (у редакції постанови КМУ від 24.01.2020 № 34) повноваження на розроблення проекту перспективного плану із залученням представників органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості відповідних адміністративно-територіальних одиниць передбачені за облдержадміністраціями.

Відповідно до вимог Закону №157-VIII та Методики (у цій же редакції) основною умовою визначення у перспективному плані конфігурації спроможної територіальної громади є її відповідність визначеним критеріям спроможності. Тож без з`ясування наявності (відсутності) правового спору між сільською радою та обласною державною адміністрацією з приводу (не)відповідності затвердженої оскаржуваним розпорядженням конфігурації затвердженим критеріям спроможності або ж визнання спроможною конфігурацію, яка є бажаною для позивача, висновки суду про порушення (Кабінетом Міністрів України) прав позивача у цій справі є передчасними.

Продовжуючи вказаний підхід, Верховний Суд зауважив, що КМУ не є належним відповідачем у справі, адже процедурні порушення, які були встановлені судами, допустили розробники плану, до яких КМУ не належить, проте суди першої та апеляційної інстанції на це уваги не звернули: відповідач у справі залишився таким, яким його визначив позивач (КМУ), а обласна державна адміністрація була залучена до участі в справі ухвалою суду першої інстанції як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору; судами не визначалася роль обласної державної адміністрації у формуванні оскаржуваного перспективного плану та, відповідно, оцінка її рішенням та діям не надавалася.

Скеровуючи справи на новий судовий розгляд з указаних підстав, Верховний Суд у справах № 640/13545/20, № 640/15962/20, № 640/25576/20, № 640/13346/20 не дав відповіді на питання, яким саме чином мають бути захищені права територіальних громад, які заперечують проти об`єднання відповідно до конфігурації, передбаченої перспективним планом, поклавши його визначення на суд першої інстанції.

Визначаючись щодо способу захисту прав, порушених у зв`язку із недотриманням вимог Методики під час розроблення перспективного плану, суд виходить із того, що затвердження перспективного плану хоч і стало у зв`язку із наведеними вище законодавчими змінами першоосновою для об`єднання територіальних громад, однак не є юридичним фактом об`єднання громад.

Визначення в перспективному плані певної конфігурації спроможної територіальної громади є об`єктивною оцінкою потенційних можливостей такої громади з належного надання публічних послуг за умови добровільного об`єднання громад (добровільного приєднання до об`єднаної територіальної громади).

Водночас повноваження щодо підготовки перспективного плану, в межах якого проводиться оцінка рівня спроможності, покладаються саме на Раду міністрів Автономної Республіки Крим, обласні державні адміністрації, які, відповідно до Методики здійснюють оцінку, зокрема, зауваженням та пропозиціям представників органів місцевого самоврядування, щодо певної конфігурації територіальних громад.

Кабінет Міністрів України не є суб`єктом проведення відповідних консультацій; процедурою розробки та прийняття перспективного плану не передбачена участь Кабінету Міністрів України у проведенні зазначених консультацій.

З урахуванням викладеного, якщо порушення своїх прав у процедурі затвердження перспективного плану позивач пов`язує саме з порушеннями, що допущені на етапі його розробки, зокрема внаслідок не проведення консультацій, неврахування існуючої конфігурації територіальних громад чи оцінки її спроможності, належним способом захисту таких прав є визнання протиправними дій/рішень розробника перспективного плану відповідної обласної державної адміністрації і зобов`язання її розробити та подати на затвердження КМУ перспективний план, який буде відповідати Методиці як за змістом, так і в частині процедури його прийняття.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд звертає увагу, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення. Таким чином, судовому захисту в адміністративних судах України підлягає лише порушене право, а отже предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов`язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

За правилами статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що позивачем не доведено достатніми та належними доказами допущення відповідачем бездіяльності при прийнятті розпорядження про внесення змін до перспективного плану формування територій і не підтверджено достатніми та належними доказами факту порушення його прав та охоронюваних інтересів в межах спірних правовідносин з урахуванням вимог, частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з вище викладеного, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 70, 90, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, судова колегія

в и р і ш и ла:

В задоволенні позовної заяви Немирівської міської ради до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.

Суддя Жук Р.В.

Суддя Білоноженко М.А