Справа № 520/196/25
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

05 березня 2025 року Справа № 520/196/25

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Кухар М.Д. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

-визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 20.11.24 року № 322 «Про застосування дисциплінарних стягнень» у частині застосування до капрала ОСОБА_1 поліцейського взводу ІНФОРМАЦІЯ_4 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

-визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 11.12.24 року № 1656 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капрала ОСОБА_1 поліцейського взводу ІНФОРМАЦІЯ_4 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

-поновити з 12.12.2024 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_3 ) на посаді капрала поліцейського взводу ІНФОРМАЦІЯ_4 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

-стягнути з Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 , місцезнаходження юридичної особи: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_3 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.12.2024 року по дату ухвалення судового рішення.

-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 , місцезнаходження юридичної особи: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_3 ) понесені витрати на судовий збір у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 , місцезнаходження юридичної особи: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_3 ) понесені витрати на правову (правничу) допомогу у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) гривень 00 копійок.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10 січня 2025 р. відкрито спрощене провадження у цій справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 року позовну заяву - залишено без руху; надано позивачеві термін - 5 календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

24.02.2025 року представником позивача подана до суду заява про поновлення строку звернення до суду. При цьому, представником позивача зазначено, що відсутність працівника за станом здоров`я може підтверджуватися не тільки листком непрацездатності, а й довідкою медичної установи, показаннями свідків чи іншими доказами. Позивач зауважує, що по порядку, відповідно до чинного законодавства України, йому був виданий спочатку висновок лікарсько-консультаційної комісії лікарні з поліклінікою «ДУ ТМО МВС України по Одеській області» № 652 від 22.11.24 року, консультативний висновок від 28.11.24 року та проведений результат огляду № 8465791 від 28.11.24 року, згідно яких позивача звільнено від фізичних навантажень, носіння бронежилету на термін 30 діб (тобто аж до 22.12.24), виписано курс лікування й на підставі цього видано листок непрацездатності від 29.11.24 по 03.12.24 року, з 07.12.24 по 11.12.24 року. В обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку зі звернення із позовною заявою в суд з 11.12.2024 по 06.01.2025 (день звернення до суду з позовною заявою) у період протягом 15 днів після ознайомлення з наказом Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 11.12.24 року № 1656 о/с «По особовому складу» з 11.12.24 року до 22.12.24 року (щонайменше) проходив лікування на підставі виписаних йому медичних документів (висновків, рекомендацій) від закладів охорони здоров`я зі структури МВС України. Поважною причиною пропуску процесуального строку зі звернення із позовною заявою в суд про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є те, що в позивача з 11.12.24 року до 06.01.25 року (щонайменше) не було можливості отримати копії матеріалів службового розслідування, зокрема: необхідних наказів, службової характеристики, власних пояснень, висновку комісії, тощо, про що позивач звернувся до Адвокатського об`єднання «СПРАВАР» та адвоката Комова Олега Геннадійовича по правничу допомогу і підписав договір про надання правової (правничої) допомоги № 3012/24-ПД-01 від 30 грудня 2024 року. Трудову книжку позивач від відповідача отримав теж із запізненням від 16.12.2024 року, а не в день ознайомлення з наказом Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 11.12.24 року № 1656 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капрала ОСОБА_1 поліцейського взводу ІНФОРМАЦІЯ_4 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Позивач повідомив суду, що станом на 31.12.24 року ОСОБА_1 продовжував планове лікування, про що підтверджується направленням №4622-5519-3154-5105 від 31.12.24 року лікаря ОСОБА_2 на консультацію. Докази, які б підтверджували безпосередню безперервну участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, у період з 11.12.24 року по 06.01.25 року не можуть бути надані позивачем з огляду на те, що відповідач власними наказами про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції від 11.12.24 року позбавив можливості позивача надати відповідні докази про проходження служби в поліції й здійснення відповідних заходів (переведення на іншу посаду у зв`язку зі станом здоров`я, надати строк на повне одужання позивача, щоб останній повернувся до виконання бойових завдань, розгляд відповідного поданого рапорту про переведення позивача, тощо). Позивач за власної ініціативи подав у відділ кадрів ДПОП «Ошб «ІНФОРМАЦІЯ_1» рапорт від 19.11.2024 року про переміщення на рівнозначну посаду поліцейського взводу ІНФОРМАЦІЯ_5 Головного управління Національної поліції в Харківській області разом із біографічною довідкою, рапортом про відсутність близьких родичів у вказаній структурі, у зв`язку зі станом здоров`я, що підтверджується копією скріншоту поштового відправлення з ТОВ «НОВА ПОШТА» № 6506 від 19.11.24 року (була доставлена: 22.11.2024 09:52:53; номер відправника: 76), а також копіями скріншотів переписки у застосунку інтернет мережі «Whatsapp» з службовою особою з відділу кадрів ДПОП «Ошб «ІНФОРМАЦІЯ_1» ОСОБА_3 , телефон НОМЕР_5 , у відповідності до вимог статті 65 Закону України «Про Національну поліцію». Позивач надав суду достовірні, належні та достатні докази, що підтверджують безперервну участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, у період проведення службового розслідування відповідачем, зокрема станом на 06.10.24 року, 27.11.24 року, 11.12.24 року, до прикладу: контракт про проходження служби в поліції від 12.04.2024 року, довідка № 3531/6 військово-лікарської комісії від 19.07.24 року, форма № 100 (ПМК) Первинної медичної картки від 15.08.24р. №16486/6.

27.02.2025 року представником відповідача надано до суду заперечення на клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, в якому представник звернув увагу суду, що ані станом на день видання наказу про застосування дисциплінарного стягнення від 20.11.2024 № 322, ані на день ознайомлення позивача з зазначеним наказом 27.11.2024 ОСОБА_1 не перебував на лікарняному. З метою перевірки відомостей зазначених представником Позивача, здійснено запит та отримано дані про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 , та встановлено, що

останній перебував на лікарняному: з 15.10.2024 по 24.10.2024 - ДУ "ТМО МВС України по Луганській області", з 01.11.2024 по 22.11.2024 ДУ "ТМО МВС України по Одеській області з 29.11.2024 по 03.12.2024 ДУ "ТМО МВС України по Одеській області з 04.12.2024 по 06.12.2024 - ДУ "ТМО МВС України по Одеській області з 07.12.2024 по 11.12.2024 - ДУ "ТМО МВС України по Одеській області. Тобто, згідно відповідних даних ОСОБА_1 на момент ознайомлення його з наказом27.11.2024 не перебував на лікарняному, що фактично також не спростовується й представником позивача у заяві про поновлення строку. Також під час ознайомлення позивача з наказом по особовому складу від 11.12.2024 № 1656 о/с, ОСОБА_1 проставив підпис на копії витягу з наказу, при цьому не повідом ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1», що перебуває на лікарняному. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача зазначає, що «з 11.12.24 року до 22.12.24 року (щонайменше) проходив лікування на підставі виписаних йому медичних документів (висновків, рекомендацій) від закладів охорони здоров`я зі структури МВС України», однак, жодних документів на підтвердження цієї позиції не надає, а отже не спростовує наявність поважності причин пропуску строку для звернення до суду. Відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в

поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення. З наказом Позивача було ознайомлено 11.12.2024, про що проставлено особисто підпис Позивачем, а за таких обставин, останній пропустив строк звернення до суду, та не надав доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду. З огляду на викладе, враховуючи те, що Позивач під особистий підпис був ознайомлений з наказом ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 20.11.2024 № 322 «Про застосування дисциплінарних стягнень» 27.11.2024, а з витягом з наказу ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 11.12.2024 № 1656 о/с 11.12.2024, копії яких долучено до матеріалів відзиву, позивач пропустив 15- денний строк звернення до суду, який сплинув 27.12.2024. Також до матеріалів справи не долучено доказів перебування позивача на лікарняному у період часу з 11.12.2024 по 06.01.2025 (день звернення до суду з позовною заявою), а за таких обставин відсутні докази на підтвердження поважності причин пропуску звернення до суду.

Відповідно до положень пункту 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі №9901/325/19.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правилами ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

Відповідно до частини 2 статті 22 Дисциплінарного статуту, наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Отже, з аналізу вищенаведених норм права, можна дійти висновку, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи з приводу оскарження наказу застосованого до поліцейського дисциплінарного стягнення встановлюється 15-ти денний строк.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від 08 лютого 2023 року у справі № 120/7567/22, від 31 жовтня 2023 року у справі № 400/5692/22, від 31 жовтня 2023 року у справі № 340/4394/22, від 30 листопада 2023 року у справі №500/1224/23, від 16 травня 2024 року у справі № 420/28753/23, від 25 квітня 2024 року у справі № 520/28543/23, від 25 квітня 2024 року у справі №520/11247/22, від 23 березня 2024 року у справі № 420/22052/23.

З матеріалів справи вбачається, що наказом УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 20.11.2024 № 322 «Про застосування дисциплінарного стягнення» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Позивач під особистий підпис був ознайомлений з наказом ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 20.11.2024 № 322 «Про застосування дисциплінарних стягнень» 27.11.2024, отже строк оскарження зазначеного наказу складає до 12.12.2024 року включно (15 днів).

З витягом з наказу ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1» від 11.12.2024 № 1656 о/с позивач ознайомлений 11.12.2024, що підтверджується матеріалами справи, отже строк оскарження зазначеного наказу складає до 26.12.2024 року включно (15 днів).

Стосовно посилання представника позивача про виклик ОСОБА_1 для ознайомлення з наказами під час перебування останнього на лікарняному, суд зазначає згідно доказів які наявні в матеріалах справи, станом на 27.11.2024 (день ознайомлення з наказом про застосування дисциплінарного стягнення) позивач не перебував на лікарняному, у зв`язку з чим, обставини зазначені у додаткових поясненнях не підтверджують наявність поважності причин для поновлення строку.

Судом встановлено, що під час ознайомлення позивача з наказом по особовому складу від 11.12.2024 № 1656 о/с, ОСОБА_1 проставив підпис на копії витягу з наказу, при цьому не повідом ДПОП «ОШБ «ІНФОРМАЦІЯ_1», що перебуває на лікарняному.

На лікарняному позивач перебував з 29.11.2024 року по 11.12.24 р.

До матеріалів справи позивачем не надано доказів перебування позивача на лікарняному у період часу з 12.12.2024 по 06.01.2025 (день звернення до суду з позовною заявою).

Проте з даним позовом звернувся через систему "Електронний суд" лише 03.01.2025 року, зареєстровано заяву судом 06.01.2025 р.

За таких обставин відсутні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Щодо введення на території України воєнного стану як поважної причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом суд зазначає наступне.

Питання щодо поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 02 червня 2022 року у справі у № 757/30991/18-а, від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22, від 23 грудня 2022 року у справі № 760/5369/19, від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 та від 04 квітня 2023 року у справі № 140/1487/22.

Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зазначив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Також у постанові від 28 листопада 2022 року у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказав, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Варто також зауважити, що у своїй практиці ЄСПЛ сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Суд зазначає, що доказів в обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду які б підтверджували безпосередню безперервну участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що унеможливило своєчасне звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів, а також інших будь-яких доказів в підтвердження своїх доводів, позивачем до суду не надано.

Отже підстави, вказані представником позивача у заяві, визнані судом неповажними.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3, 4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільносі.

Вирішуючи питання про дотримання строку звернення до суду у кожному конкретному випадку, необхідно виходити не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, але й з об`єктивної можливості особи знати про такі факти.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

В той же час, позовна заява судом була залишена без руху із встановленням позивачу строку для подання до суду мотивованої заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом та наданням належним чином засвідчених документів на підтвердження вказаних у заяві обставин.

В заяві про поновлення процесуального строку від 24.02.2025 року представником позивача зазначені ті ж самі підстави поновлення строку, які були зазначені у клопотанні про поновлення процесуального строку, яке ухвалою Харківського окружного адміністративного суду залишено без задоволення, а позовну заяву - залишено без руху і надано позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Отже судом вже досліджувалися зазначені підстави поновлення строку звернення до суду, докази, надані в обґрунтування, і їм надана судом правова оцінка, а саме, підстави, вказані представником позивача у заяві, визнані судом неповажними.

Інших поважних підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду представником позивача у заяві від 24.02.2025 року не зазначено, а тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Згідно з положеннями ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 171, 240, 248, 256, 293 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено чим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги у строк, визначений ч. 1 ст. 295 КАС України, а саме: протягом 15 днів з дати постановлення ухвали. Скарга може бути подана у порядку ч. 1 ст. 297 КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Кухар М.Д.