Справа № 712/1763/25
Суддя: Стеценко О. С.
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЄУ № 712/1763/25
Провадження № 2-а/712/84/25
УХВАЛА
про повернення позовної заяви
05 березня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Стеценко О.С., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

УСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з адміністративним позовом до відповідача, у якому просить скасувати постанову №7/М/2025 від 04.01.2025 та закрити провадження у справі.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 лютого 2025 року позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з тим, що копії додатків, які додані до позовної заяви, є неналежної якості, з яких неможливо відтворити зміст.

03 березня 2025 року від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків, у якій позивач зазначив, що йому стало відомо про ухвалу про залишення позовної заяви без руху 21 лютого 2025 року після того, як звернувся до адвоката а тому просив відкрити провадження у справі.

Дослідивши заяву позивача, суд зазначає таке.

Як вбачається із позову, позов ОСОБА_1 поданий через представника адвоката Яцюка М.В., ним же позов і підписаний.

У заяві про усунення недоліків позивач зазначає, що домовленість з адвокатом про правову допомогу була щодо написання та подання позову.

Однак, як вбачається з ордеру про надання правничої допомоги серії СА №1107704 від 02 січня 2025 року, повноваження адвоката не обмежуються.

Відповідно до ч. 6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно ч. 7 ст. 18 КАС України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Представник позивача, як адвокат, має зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Згідно довідки про доставку електронного документу ухвала суду про залишення заяви без руху від 13.02.2025 була доставлена до електронного кабінету одержувачу Яцюку Максиму Васильовичу 15.02.2025 о 02:09:57.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з ч. 7 ст. 251 КАС України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява подана через представника - адвоката Яцюка М.В., який 12 лютого 2025 року сформував позовну заяву в електронному кабінеті адвоката в системі «Електронний суд» та подав її в такий спосіб.

Оскільки позовна заява була подана та підписана представником позивача адвокатом Яцюком М.В., то і ухвала суду від 13 лютого 2025 року про залишення позовної заяви без руху була направлена представнику позивача.

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії/рішення/позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки (саме) для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі №9901/236/21, провадження №11-102заі24.

Указане також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 28 січня 2025 року у справі №756/1579/24, провадження №61-16632св24.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків позовної заяви було 27.02.2025, натомість позивач подав заяву про усунення недоліків лише 03.03.2025 згідно штампу Соснівського районного суду м. Черкаси.

У встановлений судом термін недоліки, зазначені в ухвалі суду від 13.02.2025, усунені не були.

У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі №759/14068/19 сформульована правова позиція про те, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.
Верховний Суд зазначає, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Верховний Суд зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).
Таким чином, представник позивача повинен був дізнаватися про повідомлення, надіслане йому до електронного кабінету, ще 15.02.2025 і належним чином скористатися своїми процесуальними правами, що останнім зроблено не було.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
Згідно із положеннями п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
За вищенаведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід повернути позивачу, роз`яснивши при цьому право на повторне звернення із даною позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись ст. ст. 121, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 286 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення вважати неподаною і повернути позивачу з усіма доданими документами.
Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали без участі особи, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: О.С. Стеценко