Справа № 460/3311/25
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
03 березня 2025 року м. Рівне№460/3311/25
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Поліщук О.В., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними та скасування довідки,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач-1), Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - відповідач-2) про визнання протиправною та скасування довідки Військово-лікарської комісії, рішення штатної постанови ВЛК за № 299/13 від 28.10.2024 при ІНФОРМАЦІЯ_2 про ступінь придатності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до військової служби.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Перевіривши матеріали позовної заяви на предмет дотримання вимог встановлених процесуальним законом, суд дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Статтею 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Водночас, приписами статей 160, 161, 172 КАС України встановлені обов`язкові вимоги до форми і змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, а також правила об`єднання в одній позовній заяві декількох позовних вимог.
Умовами прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161, 172 КАС України, а також дотриманні визначених статтею 122 КАС України строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.
Тож право на судовий захист не є абсолютним. Законодавством встановлені вимоги, які мають бути дотримані особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів.
Разом з тим, подана позивачем до суду позовна заява не відповідає деяким вимогам, які встановлені наведеними вище приписами КАС України для позовної заяви, як умовам її прийнятності до розгляду адміністративним судом, а саме вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, оскільки у позовній заяві відсутній зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (у разі подання позову до декількох відповідачів).
Відповідно до вимог пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Тобто, однією із вимог до позовної заяви є визначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів за умови, що позовна заява подається до декількох відповідачів.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно з частиною першою статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, оскільки у відповідності до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.
Аналіз норми пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України дає підстави для висновку про те, що у разі подання позову до декількох відповідачів вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту повинна бути зазначена щодо кожного із відповідачів. Така необхідність зумовлена тим, що спосіб захисту свого права, свободи чи інтересу має формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло, а вимоги зобов`язального характеру повинні бути пред`явлені окремо до кожного відповідача із вказівкою на те, які дії повинні бути вчинені кожним із них.
У прохальній частині позовної заяви позивачем заявлені вимоги до відповідача-2 - Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Разом з тим, всупереч вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України позивачем не зазначено зміст позовних вимог до відповідача-1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Також, пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Так, представником позивача у позовній заяві в якості відповідача-2 зазначено Військово-лікарську комісію при ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ).
Проте, судом встановлено, що ідентифікаційний код 13972414 належить іншій юридичній особі - Комунальному підприємству "Рівненський обласний клінічний лікувально-діагностичний центр імені Віктора Поліщука" Рівненської обласної ради, яка не є стороною у справі.
З огляду на вказане, стороною позивача засобами електронного кабінету у підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС сформовано та долучено до матеріалів адміністративного позову квитанцію № 2759235 про доставку копії позовної заяви та доданих до неї документів особі, яка не є стороною у справі.
Відтак, суд констатує, що позовна заява оформлена без дотримання вимог пунктом 2 частини п`ятої статті 160 та частини другої статті 161 КАС України.
Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).
Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19.11.2024 № 4059-IX, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року установлено в розмірі 3028 гривні.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З матеріалів адміністративного позову слідує, що позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру та подана до суду в електронній формі, а тому позивачу належало сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8 = 968,96 грн).
До позовної заяви представником позивача долучено квитанцію від 07.02.2025 № 5KC8-K22B-18E4-XBK3 про сплату судового збору в сумі 1233,00 грн.
Однак, відправником у такій квитанції вказано ОСОБА_2 (представника позивача). При цьому, у квитанції не зазначені ні реквізити рахунку, на який сплачено судовий збір, ні призначення платежу. Отже, у такій квитанції відсутні відомості, які б дозволило суду ідентифікувати відповідний платіж як сплату судового збору за подання до суду позову у цій справі.
Більше того, судом встановлено, що в автоматизованій системі документообігу суду (комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду") відсутні відомості про зарахування суми судового збору, сплаченого згідно з квитанцією від 07.02.2025 № 5KC8-K22B-18E4-XBK3, до спеціального фонду Державного бюджету України.
При цьому, частиною десятою статті 169 КАС України визначено, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
З огляду на вказане, долучена представником позивача до позовної заяви квитанція від 07.02.2025 № 5KC8-K22B-18E4-XBK3 не є належним та допустимим доказом сплати позивачем судового збору за подання цього позову до суду.
За правилами частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини другої статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:
виправленої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в частині зазначення правильних відомостей про учасників справи, а також пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України (відповідно до кількості учасників справи) в частині визначення позовних вимог до кожного з відповідачів та наведення обґрунтування цих позовних вимог саме до кожного з відповідачів;
Керуючись статтею 169 КАС України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними та скасування довідки залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Ольга ПОЛІЩУК