Справа № 380/3916/24
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

380/3916/24

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2025 року

справа № 380/3916/24

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Департаменту міського господарства Дрогобицької міської ради про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України, Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача фізична особа підприємець Груздєв Олексій Олександрович.

Обставини справи.

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту міського господарства Дрогобицької міської ради з позовними вимогами:

- визнати протиправним та скасувати Висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі UA-2023-11-20-012599-а затверджений 05.02.2024.

Позивач зазначає, що в розрахунку Договірної ціни розмір адміністративних витрат визначається відповідно п. 5.17 «Настанови з визначення вартості будівництва» зі змінами, до цієї Настанови (зокрема Зміни № 3 від 22.09.2023 №854 до Настанови з визначення вартості будівництва): «п. 5.17. Адміністративні витрати в складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обчислюється виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням положень Методичних рекомендацій з формування собівартості будівельно-монтажних робіт, затверджених наказом Мінрегіону від 31.12.2010 №573, і переліку адміністративних витрат, наведених у додатку 27 цієї Настанови». Зазначає, що включення в структуру договірної ціни адміністративних витрат ФОП відповідає нормам чинного законодавства України, нормам ст.51 ЦКУ та вимогам до предмету закупівлі. Замовник не має встановлених законодавством повноважень в односторонньому порядку внести такі зміни до договору підряду та не має обов’язку заборонити Підряднику застосувати адміністративні витрати в межах інвесторської кошторисної документації. При визначенні вартості підрядних робіт фізична особа-підприємець, як будівельна організація, може враховувати адміністративні витрати на підставі усереднених показників додатку 27 п.4.39 Настанови. Фізична особа-підприємець Груздєв Олексій Олександрович, при складанні договірної ціни, що є додатком до договору № 198 від 16.11.2023, врахував в інвесторській кошторисній документації усереднений показник для визначення розміру адміністративних витрат в розрахунку на 1 люд/ год загальної кошторисної трудомісткості 3.89грн/ люд/год (Додаток 27 ( п.4.39). Загальна трудомісткість по даному об’єкту становить: 2,0788 тис.люд/год 2078,8 год х 3,89= 8086,532 грн, що не перевищує суму коштів на покриття адміністративних витрат згідно зведеного кошторисного розрахунку проектно-кошторисної документації, яка становить 8738,00 грн.

Просить суд задовольнити позов.

Ухвалою суду від 23 лютого 2024 року відкрито провадження у справі.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив. Зазначає, що за результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі складено та оприлюднено 05.02.2024 висновок про результати моніторингу закупівлі, який підписали та затвердили посадові особи Східного офісу Держаудитслужби, що підтверджується відомостями, розміщеними в електронній системі закупівель, зокрема шляхом перевірки електронного підпису. Держаудитслужба не проводила моніторингу процедури закупівлі UA-2023-11-20-012599-a та відповідно не складала оскаржуваного висновку за його результатами, позаяк зазначений моніторинг був проведений міжрегіональним територіальним органом Держаудитслужби, а тому Держаудитслужба не порушувала жодних прав та інтересів позивача, за захистом яких він вимушений був звернутися до адміністративного суду шляхом подання позовної заяви про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2023-11-20-012599-a, з визначенням Держаудитслужби як відповідача.

Відтак просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 05.02.2025 залучено до розгляду справі співвідповідача.

Відповідач 2 надіслав відзив на позовну заяву в якому вказує, що вважає викладені в позовній заяві доводи та вимоги необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи. Вказує, що за результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2023-11-20-012599-а, предмет закупівлі «Капітальний ремонт тротуару по вул.. Чмоли в м. Дрогобич, Львівської області, 1314626 UAH, 45230000-8, ДК021, 1, роботи», складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону №922 оприлюднено в електронній системі закупівель 05.02.2024, за результатами якого встановлено порушення норм п.5.17 Настанови №281. Вказує, що згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, дата запису про проведення державної реєстрації ФОП Груздєва О.О. - 03.07.2023 року, у зв’язку з чим у ФОП Груздєва О.О. в апріорі не було адміністративних витрат за попередній період - 2022 рік, а відповідно, підстави для нарахування у договірній ціні адміністративних витрат, пов’язаних з виконанням будівельних робіт - відсутні. У зв’язку з чим Офіс наголошує на тому, що при розрахунку договірної ціни завищена вартість робіт з капітального ремонту на суму 8087 грн., без врахування податків, зборів та обов’язкових платежів, але Замовником укладено договір підряду від 16.11.2023 № 198, з порушенням норм пункту 5.17. Настанови №281. На підставі вищевикладеного, Офіс вважає, що доводи позивача про те, що ФОП Груздєва О.О. мав законні підставі для включення адміністративних витрат будiвельної організації у сумі 8087 гривень, такими, що не знайшли свого підтвердження та спростовуються наведеним.

Також зазначає, що відповідно до пункту 8 розділу ІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично, що також не заперечується позивачем, отже, вважає, що доводи позивача не знайшли свого підтвердження. Враховуючи наведене позовні вимоги не доводять протиправності встановленого під час моніторингу порушення та не можуть бути підставою для скасування висновку за результатами моніторингу. Просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд всебічно і повно з'ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,-

встановив:

16 листопада 2023 року департаментом міського господарства Дрогобицької міської ради та фізичною особою-підприємцем Груздєв Олексій Олександрович укладено договір підряду №198 на закупівлю робіт Капітальний ремонт тротуару по вул. Чмоли в м. Дрогобич Львівської області.

20 листопада 2023 року оприлюднений звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2023-11-20-012599-а.

Моніторинг тривав з 10.01.2024 до 31.01.2024 (15 робочих днів). Висновок складено 05.02.2024, затверджено 05.02.2024 та оприлюднено 05.02.2024.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 05.02.2024 (далі –Висновок), який 05.02.2024 оприлюднений в електронній системі закупівель.

Згідно висновку – виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель «Інші порушення законодавства у сфері закупівель (Інші порушення законодавства у сфері закупівель (порушення норм пункту 5.17. Настанови №281))».

Позивач не погоджуючись та вважаючи протиправним висновок відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб’єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з’ясування всіх обставин у справі.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).

Відповідно до статті 2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (в редакції чинній на час вчинення спірних правовідносин).

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями п.9 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.

Пунктом 6 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що він застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Суд звертає увагу, що положення Закону України «Про публічні закупівлі», а також інші нормативні акти у сфері публічних закупівель, регламентують питання здійснення відповідних закупівель, процедури їх проведення, встановлюючи для цього певні правила, вимоги та обмеження, спрямовані на досягнення мети закону та здійснення закупівель відповідно до встановлених принципів. При цьому, законодавство також передбачає способи контролю за дотриманням його вимог і задля упередження порушень у даній сфері.

Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Згідно ч.4 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.19 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Стаття 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3)наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Згідно ч.2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

Відповідно до ч.1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Таким чином, суд дійшов до переконання, що орган державного фінансового контролю не обмежений певним обсягом, пов`язаним з підстави моніторингу, та вправі здійснювати його у всіх напрямках.

Суд встановив, що відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 10.01.2024 №3 «Про початок здійснення моніторингу закупівель», де згідно додатку до наказу у переліку процедур закупівель була включена закупівля Позивача, унікальний номер якої UA- 2023-11-20-012599-а, Офісом проведено моніторинг зазначеної закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2023-11-20-012599-а, предмет закупівлі «Капітальний ремонт тротуару по вул.. Чмоли в м. Дрогобич, Львівської області, 1314626 UAH, 45230000-8, ДК021, 1, роботи». було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону №922 оприлюднено в електронній системі закупівель 05.02.2024, за результатами якого встановлено порушення норм п.5.17 Настанови №281.

Щодо виявлених в ході здійснення моніторингу порушень законодавства, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922 установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі – Особливості).

Відповідно до п.1 Особливостей ці особливості встановлюють порядок та умови Документ сформований в системі здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Як встановлено судом з матеріалів справи, за результатами проведеного моніторингу аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог п.5.17 Настанови №281, а саме до договірної ціни, яка міститься у документах тендерної пропозиції ФОП Груздєв О.О. включено кошти на покриття адміністративних витрат будiвельної організації у сумі 8087 гривень.

Відповідно до пункту 1.2. Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (далі – Настанова № 281) термін «адміністративні витрати» вживається у наступному значенні – загальногосподарські витрати, пов’язані з обслуговуванням та управлінням будівельною організацією, які не включаються до собівартості будівельних робіт.

Пунктом 5.17 Настанови № 281 зазначено, що адміністративні витрати в складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обчислюються виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням положень Методичних рекомендацій з формування собівартості будівельно-монтажних робіт, затверджених наказом Мінрегіону від 31.12.2010 № 573, і переліку адміністративних витрат, наведених у додатку 27 Настанови № 281.

У складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) адміністративні витрати включаються за показниками, визначеними розрахунково- аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат).

Відповідно п.1 ст. 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік.

Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, дата запису про проведення державної реєстрації ФОП Груздєва О.О. - 03.07.2023.

Враховуючи наведене, у ФОП Груздєва О.О. адміністративних витрат за попередній період, а саме за 2022 рік, не могло бути, відповідно, підстави для нарахування у договірній ціні адміністративних витрат, пов’язаних з виконанням будівельних робіт - відсутні.

Суд погоджується з покликанням відповідача, що при розрахунку договірної ціни завищена вартість робіт з капітального ремонту на суму 8087 грн, без врахування податків, зборів та обов’язкових платежів, отже при укладенні замовником договору підряду від 16.11.2023 № 198, порушено норми пункту 5.17. Настанови №281.

Позивачем не надано суду доказів розрахованих адміністративних витрат у складі договірної ціни на підставі показників визначених розрахунково-аналітичним методом та на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу відповідно вимогам пункту 5.17 Настанови.

Пунктом 5.17 Настанови з визначення вартості будівництва визначено, що адміністративні витрати в складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обчислюються виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням положень Методичних рекомендацій з формування собівартості будівельно-монтажних робіт, затверджених наказом Мінрегіону від 31.12.2010 № 573, і переліку адміністративних витрат, наведених у додатку 26 цієї Настанови.

У складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) адміністративні витрати включаються за показниками, визначеними розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат).

Крім, того як визначено у пункті 291.2 статті 291 Податкового кодексу України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Відповідно до статті 296, 296.1, 296.3 Податкового кодексу України ведення обліку і складення звітності платниками єдиного податку, фізичні особи - підприємці - платники єдиного податку першої і другої груп та платники єдиного податку третьої групи, які не є платниками податку на додану вартість, ведуть облік у довільній формі шляхом помісячного відображення отриманих доходів.

Платники єдиного податку третьої групи подають до контролюючого органу податкову декларацію платника єдиного податку у строки, встановлені для квартального податкового (звітного) періоду.

Відтак можна дійти висновку, що платники єдиного податку не ведуть облік витрат у тому числі і адміністративних.

При визначенні вартості підрядних робіт фізична особа-підприємець може враховувати зазначені витрати, якщо зможе їх обґрунтувати на підставі структури, яка склалася в цій організації за попередній звітний період, бухгалтерського обліку за попередній звітний період, а також на підставі загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами за той самий період.

Враховуючи наведене, включення в договірну ціну адміністративних витрат будiвельної органiзацiї у розмірі 8087 гривень ФОП Груздєвим О.О. призвело до завищення вартості тендерної пропозиції, оскільки ФОП Груздєв О.О. не має підстав для нарахування у договірній ціні адміністративних витрат.

Враховуючи порушення, встановлені в ході проведення моніторингу, у пункті 3 «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідачем зазначено про зобов`язання здійснити заходи щодо зменшення ціни договору на суму коштів на покриття адміністративних витрат будівельної організації, включених до договірної ціни, з урахуванням податків, зборів та обов'язкових платежів, через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п'яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

На переконання суду, зобов`язання усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель у запропонований спосіб відповідає критерію «пропорційності», є чітким та зрозумілим і прийнятим з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Тобто, оскаржуваний висновок Держаудитслужби містить спосіб (шлях) усунення виявлених порушень, запропонований відповідачем замовнику.

Частина восьма статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» для замовника визначає альтернативність дій замовника за результатами розгляду висновку. Саме замовник приймає рішення про вибір дії при розгляді щодо можливості виконання висновку, та вправі звернутися за відповідним роз`ясненням щодо змісту висновку та способу його виконання.

Замовник наділений правом надати аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленим статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність дій, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, –

ухвалив :

1. В позові Департаменту міського господарства Дрогобицької міської ради про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України, Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача фізична особа підприємець Груздєв Олексій Олександрович – відмовити повністю.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 04.03.2025.

Суддя

Коморний Олександр Ігорович