Справа № 300/1319/25
Суддя: Остап'юк С.В.
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

"04" березня 2025 р. Справа № 300/1319/25
м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Остап`юк С.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Південно-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними та скасування акту за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024 та припису за № ПЗ/ІФ/13249/0205/П від 09.10.2024, -

В С Т А Н О В И В:

27.02.2025 ОСОБА_1 звернулася в суд з адміністративним позовом до Південно-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними та скасування акту за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці та припису про усунення виявлених порушень законодавства про працю за № ПЗ/ІФ/13249/0205/П від 09.10.2024.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з частиною 5 статті 160 даного Кодексу в позовній заяві, серед іншого, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Предметом даного адміністративного позову є оскарження акту за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці суб`єктом господарювання Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Скеля-2022» та припису № ПЗ/ІФ/13249/0205/П від 09.10.2024 про усунення, головою правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Скеля-2022» Цюпиру Наталію Степанів, виявлених порушень законодавства про працю.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно з статтею 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання є юридичною особою, що створюється відповідно до закону. Об`єднання відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, від свого імені набуває майнові і немайнові права та обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у суді. Об`єднання не несе відповідальності за зобов`язаннями співвласників.

Таким чином, саме до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку винесений індивідуальний акт суб`єкта владних повноважень.

З даним адміністративним позовом про оскарження припису за № ПЗ/ІФ/13249/0205/П від 09.10.2024 звернулася ОСОБА_1 як фізична особа, а не Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Скеля-2022» в особі його посадової особи.

Тому, позивачу необхідно надати обґрунтування порушення її прав, свобод, інтересів або обов`язків, оскаржуваним приписом, як фізичної особи.

При цьому, суд зазначає, що акт перевірки, є лише засобом документування перевірочних дій і не встановлюють відповідальності для осіб, які допустили недоліки або порушення, виявлені під час проведення перевірки, не створюють та не змінюють правовідносини, учасником яких є позивач, акт перевірки є носієм інформації про виявлені порушення законодавства, тобто документом на підставі якого суб`єктом владних повноважень приймається відповідне рішення, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.

За наслідками розгляду вказаних в акті висновків відповідач прийняв оскаржуваний припис, який і є рішенням суб`єкта владних повноважень, що спрямований на реалізацію суб`єктом владних повноважень своєї компетенції на прийняття актів індивідуальної дії.

Під актом державного чи іншого органу слід розуміти, юридичну форму рішень цих органів офіційний письмовий документ, який породжує певні наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших відносин і має обов`язків характер для суб`єктів цих відносин.

Таким чином, оспорюваний позивачем акт перевірки не містять приписів (вимог) суб`єкта владних повноважень та не впливає на права та обов`язки позивача, тобто, не породжує правових наслідків.

Як наслідок, суд вважає, що заявлена позивачем позовна вимога про визнання протиправними та скасування акту за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці не містить ознак публічно-правового спору, а тому позивачу необхідно надати обґрунтування порушення своїх прав вказаним актом у випадку, якщо позивач вважає порушення своїх прав цим актом.

Крім того, частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України Про судовий збір.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України Про судовий збір платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", який вступив в дію з 01.01.2025, встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2025 року складає 3 028 гривень.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлюються ставки судового збору, зокрема, відповідно підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 зазначеного Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, суд зазначає, що за подання до адміністративного суду юридичною особою адміністративного позову не майнового характеру судовий збір повинен становити 3 028 гривень, а за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру, судовий збір повинен становити 1 211, 20 гривень.

Суд встановив, що позивач на виконання вимог 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додала документ про сплату судового збору квитанцію про сплату судового збору за № 7014-5877-8171-1693 від 31.12.2024 в сумі 1211, 20 гривень.

Стаття 9 Закону України «Про судовий збір» визначає зарахування судового збору до Державного бюджету України, відповідно до якої судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 1). Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 2).
Суд, перевіряючи на відповідність позовну заяву вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, на виконання вимоги статті 9 Закону України «Про судовий збір» та перевіряючи зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України встановив, що квитанція за № 7014-5877-8171-1693 від 31.12.2024 в сумі 1211, 20 гривень вже була долучена позивачем при зверненні нею 31.12.2024 до Івано-Франківського окружного адміністративного суду з позовною заявою, зареєстрованою за № 300/9800/24 та 18.02.2025 з позовною заявою, зареєстрованою за № 300/1055/25.

Вказані обставини підтверджуються довідкою відділу документального забезпечення-канцелярія Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 27.02.2025.

Тому, квитанція № 7014-5877-8171-1693 від 31.12.2024 не підтверджує сплату позивачем судового збору, при її зверненні з даним адміністративним позовом.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно додати до позовної заяви документ про сплату судового збору в розмірі, встановленому підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір».

За наявності вказаних недоліків, позовна заява не відповідає вимогам статтей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного та керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Південно-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними та скасування акту за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024 та припису за № ПЗ/ІФ/13249/0205/П від 09.10.2024 залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом долучення документу про сплату судового збору в розмірі встановленому статтею 4 Закону України Про судовий збір, та надання обґрунтувань щодо порушення її прав, свобод, інтересів або обов`язків, оскаржуваним приписом, як фізичної особи, а також актом за № ПЗ/ІФ/13249/0205 від 09.10.2024.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у вище зазначений строк позовна заява буде повернена.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає, у відповідності до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя Остап`юк С.В.