Справа № 580/8353/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

05 березня 2025 року справа № 580/8353/24
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової у письмовому провадженні розглянув заяву про повернення судового збору у адміністративній справі №580/8353/24 за позовом ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 / адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (вул. Надії Алексєєнко 106, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49008, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

03.03.2025 вх.№10867/25 заявник просить повернути сплачений судовий збір у сумі 1211 грн 20 коп. 21.10.2025 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без розгляду.

23.08.2024 прийнята позовна заява до розгляду та відкрите провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

23.09.2024 суд позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта суд залишив без руху.

Позивач недоліки позовної заяви не усунула, 21.10.2024 позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта залишена судом без розгляду.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом. Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Відповідно до п.15 ч.171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду. Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення.

Відповідно до ч.5 ст.240 КАС України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно із частиною 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно із ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - № 3674-VI) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Згідно із ст. 9 Законом № 3674-VI суд перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України є передумовою повернення судом сплаченого судового збору у встановлених випадках. Суд встановив, що відповідно до квитанції від 21.08.2024 платіж №30 та виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України позивачем сплачений судовий збір у сумі 1211,20 грн (ідентифікатор в Казначействі ).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Добросовісною вважається поведінка, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Поведінкою, що суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (висновки Верховного Суду у справі № 357/11125/22).

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Процесуальний закон забороняє адміністративному суду розглядати справи, що територіально йому не підсудні. Відповідно до довідки від 28.03.2022 №7101- про взяття на облік як ВПО позивач зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 .

Позивач, будучи обізнаним про недоліки позовної заяви щодо підтвердження зареєстрованого місця у Черкаській області, не подав як позивач у контексті вирішення публічно-правового спору витребуваних судом матеріалів, чим продемонстрував зловживання процесуальними правами, тому суд відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI не виявив підстав для повернення сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 2, 45, 132, 241-243, 248, 256, 293-297 КАС України, статтями 7, 9 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про повернення судового збору у справі №580/8353/24.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.256 КАС України з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена, апеляційна скарга на ухвалу суду подається у порядку та у строки встановлені ст.295, 297 КАС України.

Копію ухвали направити позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА