Справа № 420/5745/25
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2025-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5745/25
УХВАЛА
05 березня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Потоцька Н.В., розглянувши матеріали адміністративного позову

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до: ІНФОРМАЦІЯ_1 (військової частини НОМЕР_2 ) (адреса: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 )

про: визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військової частини НОМЕР_2 ), в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_4 прикордонного загону Державної прикордонної служби України ( ІНФОРМАЦІЯ_2 військова частина НОМЕР_2 ) яка полягає у не виплаті ОСОБА_1 індексації за період з 18.10.2016 року по 17.10.2017 року;

- зобов`язати НОМЕР_4 прикордонний загін Державної прикордонної служби України ( ІНФОРМАЦІЯ_2 військова частина НОМЕР_2 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 18.10.2016 року по 17.10.2017 року з урахуванням для обчислення індексації коефіцієнтів місяця підвищення тарифної ставки (окладу) січень 2008 року.

Ухвалою суду від 25.02.2025 року залишено позовну заяву без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду та необхідністю надання пояснень щодо правової позиції Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 29.01.2025 року по справі №500/6880/23.

28.02.2025 року до суду за вхід. №ЕС/18688/25 від представника ОСОБА_1 надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

Представником позивача своїх пояснень щодо зауважень викладених в ухвалі судді від 25.02.2025 року, зокрема щодо рішення по справі №500/6880/23, в заяві про визнання поважними причин пропуску строків не надано.

В той же час представник Позивача в заяві погоджується із застосуванням ст. 233 КЗпП в редакції, що передбачає тримісячний строк звернення до суду, але вважає що строк обраховується з моменту надання відповіді на адвокатський запит.

Представник зазначає, що Позивач до отримання листа від 17.02.2025 року № 09/3811-25-Вих не міг дізнатися про порушення свого права, оскільки не мав і не міг мати жодних відомостей щодо розрахунку належних йому коштів.

Суддя не погоджується з наведеними доводами з огляду на таке.

Спір між сторонами виник щодо не нарахування індексації грошового забезпечення під час проходження служби з 18.10.2016 року по 17.10.2017 року, тобто трудовий спір не стосується питань звільнення працівника чи виплати всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у зв`язку з чим підлягає застосуванню ч. 1 ст. 233 КЗпП.

Приписами статті 233 КЗПП України встановлено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Як зазначено представником позивача та підтверджено наданими доказами, Позивач з 18.10.2016 року по 17.10.2017 року проходив військову службу в НОМЕР_4 прикордонному загоні, після звільнення Позивач в січні 2025 року звернувся за правовою допомогою, за результатами якої був направлений адвокатський запит про надання інформацію про суми виплаченої Позивачу індексації та доплатити належні Позивачу суми індексації. У відповідь на запит надійшов лист від 17.02.2025 року.

Вказане свідчить лише про період з якого Позивач почав вчиняти активні дії щодо захисту своїх прав, але в заяві не наведено будь-яких пояснень щодо пасивної поведінки Позивача з 17.10.2017 року до січня 2025 року з метою з`ясування обставин щодо виплати індексації грошового забезпечення, не наведені обставини, що унеможливили звернення Позивача для з`ясування вказаного.

З огляду на не усунення недоліків пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтями 161 КАС України, з огляду на наступне.
Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Приписами ч. 2 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій статті містяться терміни дізналася та повинна була дізнатися, що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Згідно з ч.2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справ «Креуз проти Польщі», «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом та суд зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 статті 123 КАС України, визначено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.
Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що Позивна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що слід продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали (ч. 2 ст. 169 КАС України).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 256, 256, 294 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 від 28.02.2025 року за вхід. №ЕС/18688/25 про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Нінель ПОТОЦЬКА