Справа № 240/24624/24
Суддя: Леміщак Дмитро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 березня 2025 року м. Житомир справа № 240/24624/24

категорія 108020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леміщака Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Зернопром Агро" до Житомирської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Зернопром Агро" із позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення з підстав передбачених Митним кодексом України.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Від відповідача, Житомирської митниці Державної митної служби України, 20.02.2025 через підсистему Електронний суд надійшла заява, в якій, поміж іншого, відповідач просить розглянути справу з викликом сторін для надання пояснень.

Розглянувши заяву та матеріали справи, суд зазначає таке.

За змістом пункту 20 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, саме суд наділений повноваженнями враховувати всі складники, наведені в частині третій статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, та самостійно визнати справу такою, що має незначну складність.

При відкритті провадження суд дійшов висновку, що дану справу можливо розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно з приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засідання з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновку, що клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін повинно бути обґрунтованим та містити достатні мотиви неможливості розгляду цієї справи в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Однак у поданій відповідачем заяві не наведено обґрунтованих доводів неможливості вирішення цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Заява відповідача не містить вагомих обґрунтувань щодо необхідності чи наявності істотних підстав для розгляду цієї справи з викликом сторін.

Суд звертає увагу, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження не позбавляє відповідача права на подання суду документів по суті справи, додаткових письмових пояснень та будь-яких інших доказів.

З урахуванням складності справи, характеру спірних відносин та предмета доказування, а також обсягу та характеру наданих доказів, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, відтак у задоволенні заяви слід відмовити.

Суд наголошує, що питання розгляду справу з викликом сторін для надання пояснень було вирішено ухвалою суду від 14.01.2025, якою у задоволенні заяви Житомирської митниці Державної митної служби України про розгляд справи з викликом сторін відмовлено.

Водночас, слід зазначити, що відповідно до частини першої статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною другою цієї статті, суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Суд констатує, що подання заяви для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин є неприпустимим та вважається зловживанням процесуальними правами, що має відповідні процесуальні наслідки.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у своїй постанові від 13.03.2019 у справі № 814/218/14 виснував, що під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

З огляду на викладене суд попереджає про процесуальні наслідки, які можуть бути застосовані за подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви Житомирської митниці Державної митної служби України про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Леміщак