Справа № 640/29330/21
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

03 березня 2025 року м. Київ № 640/29330/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСФ №11" про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), позивач) звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСФ № 11" (далі - ТОВ "КСФ № 11", відповідач), у якому просив:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте ТОВ "КСФ № 11" на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 20.09.2018 № КВ 13;

- скасувати реєстрацію повідомлення ТОВ "КСФ № 11" про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 26.02.2020 № КВ 77;

- скасувати реєстрацію повідомлення ТОВ "КСФ № 11" про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 13.08.2020 № КВ 52;

- скасувати реєстрацію декларації ТОВ "КСФ № 11" про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 01.03.2021 № КВ 38 на об`єкті будівництва: "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва", замовник будівництва - ТОВ "КСФ № 11".

Позивач покликався на те, що ТОВ «КСФ №11» порушило вимоги абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Зокрема, відповідно до інвентаризаційної документації, наданої листом КП «БТІ», та даних про висоту будівлі (Н=4,15) за адресою: м. Київ, просп. Мінський, 4, відсутня можливість облаштування антресолі. На думку представника позивача, це свідчить про зміну техніко-економічних показників об`єкта шляхом збільшення його конфігурації та загальної площі, що потребує отримання містобудівних умов і обмежень, чого відповідачем зроблено не було.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог. Покликався на те, що висновки Департаменту ґрунтуються виключно на припущеннях, які документально не підтверджені. Перевірки проведено не було. Окрім того, законодавством не визначено допустиму висоту антресолі.

Окружний адміністративний суд м. Києва рішенням від 13.12.2022, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2023, у задоволенні позову відмовив.

Суд першої інстанції, з позицією якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що встановлення факту порушень будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування можливе лише за результатами проведення контролюючим органом, у даному разі позивачем, заходу контролю, тобто планової чи позапланової перевірки.

Позивач здійснив спробу виходу на об`єкт будівництва, проте уповноважених осіб суб`єкта містобудівельної діяльності виявлено не було, з огляду на що на адресу останнього та КП «БТІ» було направлено відповідні листи та запити.

Разом з тим, на підтвердження здійснення вказаного контрольного заходу представник позивача надав суду лише копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 12.05.2021 №б/н. Однак не надано суду ані копії наказу про призначення даної перевірки, ані акта складеного за його результатами та інших розпорядчих документів, зокрема припису.

Таким чином, Департамент порушив процедуру встановлення факту можливого наявного порушення, допущеного ТОВ «КСФ №11» в частині дотримання останнім будівельних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт та експлуатації спірного об`єкта будівництва, оскільки докази проведення перевірки з цього питання відсутні, про що зазначено вище.

Висновки про порушення, які і стали підставою для звернення з даним позовом до суду, ґрунтуються виключно на припущеннях посадових осіб Департаменту, які не підтверджено належними доказами, а звернення до суду із заявленими позовними вимогами є передчасним.

Постановою Верховного Суду від 29.01.2025 частково задоволено касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2023, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

07.02.2025 на адресу Київського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи, які за результатами автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Дудіну С.О.

Відповідно до абзацу 2 частини п`ятої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне прийняти адміністративну справу до свого провадження.

Верховний Суд, скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій, у постанові від 29.01.2025 зазначив:

"24. Згідно абзацу восьмого пункту 22 Порядку №461 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.

25. Підставою для звернення з позовом до суду про скасування декларації/повідомлення про початок виконання будівельних робіт або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та/або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, є виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема:

а) якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

б) якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

в) якщо він збудований або будується без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта;

г) у разі скасування містобудівних умов та обмежень.

26. При цьому стаття 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції Закону №199-IX від 17.10.2019), якою регламентовано повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю на звернення до суду з цим позовом, не визначає і не встановлює способу виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

27.У схожій справі № 520/7198/22 Верховний Суд у постанові від 20.01.2025 дійшов такого висновку:

« 31. … виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних може мати місце як у спосіб проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю і оформлення їх результатів (відповідні акти перевірок та/або розпорядчі чи інші документи, оформлені у межах таких контрольних заходів), так і шляхом виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації, які є очевидними.

32. У справі, що розглядається, Інспекцією ДАБК було встановлено недостовірність даних, а саме, що загальна площа (м.кв.) об`єкта відповідно до проектної документації - 538,89 кв.м., а за даними Реєстру прав власності на нерухоме майно, площа вказаного нежитлового приміщення, які належать на праві приватної власності відповідачу (замовнику), є значно меншою та складає 437,7 кв.м.

33. Відповідно, у цьому випадку проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю і оформлення їх результатів не є передумовою для звернення до суду, оскільки недостовірність даних є очевидною, що є підставою для позову про припинення в судовому порядку права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого ним повідомлення відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

…

35. Судовий порядок вирішення питання про припинення права на виконання будівельних робіт є гарантією дотримання прав та інтересів суб`єктів містобудування, адже під час судового розгляду саме позивач повинен довести обґрунтованість позову. Із запровадженням судового контролю за припиненням права на виконання будівельних робіт відпала необхідність встановлювати порушення містобудівельного законодавства саме за наслідками перевірки. Виявлення очевидних порушень є достатнім для звернення до суду і доведення їх в судовому порядку».

28. Суд вважає цей правовий висновок застосовним і до справи, що розглядається.

29.У справі, що розглядається, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) встановив недостовірність даних, а саме щодо загальної площі споруди на просп. Мінському, 4 у м. Києві, зміну техніко-економічних показників об`єкта шляхом збільшення його конфігурації та загальної площі, що потребує отримання містобудівних умов і обмежень, чого відповідачем зроблено не було.

Як наслідок замовник будівництва не мав права затверджувати проєктну документацію, оскільки остання розроблена з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

30. Зазначені обставини суди першої та апеляційної інстанції не перевіряли, обмежившись висновком про порушення процедури перевірки та передчасність звернення до суду."

Керуючись статтями 241, 243, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Прийняти адміністративну справу до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Дудіна С.О.

Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

2. Витребувати від сторін письмові пояснення по справі з урахуванням правової позиції Верховоного Суду, викладеної у постанові у цій справі.

3. Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дудін С.О.