Справа № 120/14867/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 р. Справа № 120/14867/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Слободонюка М.В., розглянувши в місті Вінниці за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" (далі - ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ", позивач, платник податку) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - ГУ ДПС у Вінницькій області, відповідач, контролюючий орган) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправною бездіяльністю відповідача щодо неприйняття рішення за результатами розгляду інформації поданої платником податків про виключення його з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Серед іншого позивач наголошує на протиправності прийнятого відповідачем рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та на відсутності у контролюючого органу наміру вирішити в установленому законом порядку питання про виключення товариства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, на підставі поданої таким платником податків інформації та додаткових документів.

Ухвалою від 26.11.2024 судом відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін (у письмовому провадженні). Крім того, встановлені сторонам строки для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення.

Відповідач скористався своїм правом на подання відзиву, у якому заперечив проти задоволення позову. Зокрема, зауважив, що позивачем не було дотримано порядку подачі документів для вирішення питання про виключення підприємства з переліку платників податків, які відповідають Критеріям ризиковості згідно з Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165. Більше того, вказує на те, що рішення контролюючого органу №1621 від 04.02.2020, яким встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, не є предметом оскарження у даній справі, а тому його правомірність не має піддаватись сумніву.

Інших заяв по суті справи від сторін спору до суду не надходило.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення судом встановлено, що ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" перебуває на обліку в Головному управління ДПС у Вінницькій області та є платником податку на додану вартість. Основним видом діяльності товариства є неспеціалізована оптова торгівля (КВЕД 46.90).

Починаючи з 28.12.2023 позивачем отримано Квитанції за результатами направлення до ДПС України податкових накладних для проведення реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідно до яких, реєстрацію податкових накладних зупинено на підставі п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, зокрема через відповідність товариства п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Так, судом з`ясовано, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області прийнято рішення № 1621 від 04.02.2020 про відповідність платника податку ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" критеріям ризиковості платника податку відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема, у зв`язку із відсутністю трудових ресурсів та основних засобів.

30.09.2024 ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" було направлено до Головного управління ДПС у Вінницькій області лист-повідомлення за № 3009-1 щодо виключення товариства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків з посилання на відповідні документи, що були надіслані податковому органу в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій.

21.10.2024 року засобами електронного зв`язку позивачем було отримано відповідь Головного управління ДПС у Вінницькій області № 46915/6/-2-32-18-01-08 від 21.10.2024, якою проінформовано заявника про порядок виключення платника податків з переліку платників, що які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому жодних дій щодо перевірки викладеної позивачем інформації та раніше поданих документів вчинено не було.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не прийняття рішення за результатами розгляду наданих документів та інформації про виключення платника податків з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується наступним.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 року 2755-VI (далі ПК України).

У відповідності до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пункту 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Вказаний Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пункту 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, відповідно до пункту 8 Критерієм ризиковості є та обставина, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

Окрім того, вказаним пунктом передбачено, що у разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом, платника податку ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621, у зв`язку із наявністю податкової інформації щодо відсутності трудових ресурсів та основних засобів.

Дійсно, вказане рішення не є предметом оскарження у цій справі, однак суд вважає за необхідне надати правову оцінку такому рішенню, в тому числі і на предмет його правомірності з огляду на те, що його зміст, зокрема, у частині конкретизації суті та характеру наявної податкової інформації, отриманої у процесі поточної діяльності контролюючого органу, що стала підставою для прийняття відповідного рішення, - безпосередньо впливає на можливість позивача надати докази на спростування такої інформації.

Так, відповідно до абзацу 10 пункту 6 Порядку № 1165 у разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд вважає за доречне звернути увагу, що в аналізованому рішенні відповідачем в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також ризикових контрагентів товариства тощо.

Тобто, суд окреслює, що оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення товариства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містять доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Більше того, судом враховано, що викладені у відзиві доводи контролюючого органу фактично зводяться до правомірності прийнятого ним рішення про віднесення платника податків до ризикових та відсутності підстав для виключення з переліку ризикових на підставі поданих документів, враховуючи аналіз господарської діяльності за період з 01.01.2020 року по 29.11.2024 року.

Водночас, такий період та, відповідно, податкова інформація за вказаний період, не були охоплені при винесені розглядуваного рішення, а відтак, апріорі, не можуть вказувати на обґрунтованість такого рішення.

Тобто, у сукупності наведеного, суд зауважує, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621 не є обґрунтованим та таким, що прийняте у визначеному законом порядку, а отже й не може відповідати умовам щодо його правомірності, викладеним у статті 2 КАС України.

В даному випадку суд констатує, що вказаним рішенням контролюючий орган поставив позивача у стан правової невизначеності, позаяк не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

При цьому, як слідує із матеріалів справи, фактично єдиною підставою для прийняття такого рішення згідно тих мотивів, які у ньому відображено, було те, що на думку контролюючого органу в платника податку відсутні трудові ресурси та основні засоби. Отже, надання позивачем доказів на спростування даних обставин мало би бути передумовою для розгляду відповідачем питання про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та можливості його виключення з такого переліку.

Відповідно до абзацу 11 пункту 6 Порядку № 1165 комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Тобто вказаною нормою регламентовано умови, за яких здійснюється виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. А саме, передбачається два варіанти при якому розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, зокрема:

- у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку;

- у разі отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості може розглядатись як за безпосереднім зверненням платника так і за ініціативою контролюючого органу.

Розвиваюче вказане, суд зауважує, що таке правове регулювання свідчить про те, що за умови надходження до контролюючого органу інформації, що спростовує наявність визначених у рішенні підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості, комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників.

Суд зауважує, що відповідно до абзацу 13 пункту 6 Порядку № 1165 інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Суд акцентує увагу, що абзацом 30 пункту 6 Порядку № 1165 регламентовано, що якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Аналізуючи вищенаведене, суд вважає за доречне зауважити, що законодавчі приписи не містять темпоральних рамок щодо звернення до контролюючого органу з метою вирішення питання про виключення з переліку ризикових платників податків.

Окрім того, Порядок № 1165 не містить як встановленої форми заяви/повідомлення для подання документів на спростування наявної податкової інформації з метою виключення з переліку ризикових платників податків, так і обов`язку подання такої інформації єдиним пакетом.

Вказаним Порядком лише визначено, що такі подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Тобто право платника податків надавати інформацію, яка виникла у процесі здійснення господарської діяльності та свідчить про невідповідність такого платника критеріям ризиковості платника податків, кореспондує із обов`язком контролюючого органу надати оцінку такій інформації та розглянути питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку у встановлений законодавством спосіб.

Таким чином, з урахуванням абзацу 30 пункту 6 Порядку № 1165, у випадку отримання достатньої інформації, яка була подана ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій та свідчить про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, комісія регіонального рівня розглядає питання про виключення платника податку з переліку ризикових.

Судом встановлено, що позивачем за допомогою засобів електронної комунікації надсилалися повідомлення № 20-ОПП від 21.01.2022 року та 08.01.2024 року, що підтверджують наявність основних засобів для здійснення господарської діяльності та повідомлення від 02.04.2021 року, 20.09.2021 року, 15.03.2023 року, 18.07.2023 року, 20.08.2024 року про прийняття працівників на роботу, які підтверджують наявність відповідного трудового ресурсу.

Відтак, суд вважає, що контролюючим органом від платника податків було отримано достатній перелік документів, що спростовує податкову інформацію, наведену у рішенні Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621 (зокрема наявність у платника трудових ресурсів та основних засобів).

Окрім того судом враховано, що позивачем було подано до Головного управління ДПС у Вінницькій області лист-повідомлення із інформацію про вищезазначений перелік документів, що свідчить про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Разом з тим, контролюючим органом не взято до уваги наявну у листі інформацію та не враховано те, що відповідні документи були надіслані контролюючому органу у порядку пункту 6 Порядку № 1165.

Судом враховано, що після надходження зазначеної інформації та документів контролюючим органом не прийнято відповідного рішення та платника податку не виключено з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Відтак, у силу положень абзацу 30 пункту 6 Порядку № 1165 після надходження інформації та документів, що спростовують відсутність у підприємства трудових ресурсів та основних засобів, позивач мав бути виключений з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд наголошує, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності.

Правова процедура є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Розвиваючи вказане, суд вважає за доречне застосувати висновки висвітлені у Доповіді Венеціанської комісії № 512/2009 "Про верховенство права" (the Rule of Law), відповідно до яких принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання верховенства права, а також і для плідності бізнесової діяльності, із тим, щоб генерувати розвиток та економічний поступ; аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним; вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю; передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед (до його застосування) та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку.

Відтак, у ході судового розгляду суд дійшов до висновку, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь позивача, які на підставі нормативно-правового регулювання були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, а саме не виключення ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, після отримання від платника інформації та документів на спростування підстав винесення рішення від 04.02.2020 №1621.

Верховний Суд України у своєму рішенні від 16.09.2015 року у справі № 21-1465а15 вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

При вирішенні спору суд також враховує, що пунктом 6 Порядку № 1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Підводячи підсумок вищенаведеному суд зазначає, що наявність позивача у списку ризикових платників податків порушує права та охоронювані законом інтереси останнього, оскільки не дозволяє виконувати покладений на платника обов`язок щодо реєстрації податкових накладних (пункт 201.1 статті 201 ПК України), що фактично позбавляє можливості товариству належним чином проводити свою господарську діяльність.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28 - 36, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

У контексті з наведеним вище суд вважає, що належним способом захисту прав та інтересів позивача, який забезпечить ефективне поновлення його порушених прав є визнання протиправною бездіяльність Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області щодо не виключення ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання ГУ ДПС у Вінницькій області виключити ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому задоволення позову у такий спосіб не є виходом за межі позовних вимог, а стосується обрання належного способу захисту порушених позивача у спірних правовідносинах та дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Крім того, приймаючи таке рішення суд враховує сталу практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі «Hasan and Chaush v. Bulgaria» № 30985/96).

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України та надавши оцінку наявним у справі доказам та ключовим доводам сторін, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню у визначений судом спосіб.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 3028 грн. належить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Водночас суд зауважує, що на користь позивача підлягає відшкодуванню вся сума судового збору. Адже, незважаючи на часткове задоволення позовних вимог, суд визнав порушення законних прав позивача внаслідок неправомірних дій суб`єкта владних повноважень і спір по суті в цілому вирішено в користь позивача, тоді як часткове задоволення позовних вимог пов`язане виключно із обранням способу захисту порушеного права.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо не виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Вінницькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХОНЕЙ ФРУТ» понесені витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 04.03.25.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" (вул. Молодіжна, 2, с. Рахни-Лісові, Тульчинський район, Вінницька область, 23536, );

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028, код ЄДРПОУ ВП 44069150).

Суддя Слободонюк Михайло Васильович