Справа № 120/2568/25
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

03 березня 2025 р. Справа № 120/2568/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви виконувача обов`язки керівника Тульчинської окружної прокуратури (Вінницька обл., м. Тульчин, вул. Ростислава Покиньчереди, буд. 14), що подана в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (21110, м. Вінниця, вул. 600-річчя, буд. 19), до Шпиківської селищної ради (23614, Вінницька обл., Тульчинський р-н, смт Шпиків, вул. Ліпіна, буд. 3) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов виконувача обов`язки керівника Тульчинської окружної прокуратури, що поданий в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, до Шпиківської селищної ради.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, виконувач обов`язків керівника окружної прокуратури зазначив, що в ході реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді здійснено моніторинг використання земельних ділянок та виявлено факт порушення природоохоронного законодавства.

Зокрема виявлено факт протиправної бездіяльності Шпиківскьої селищної ради, що полягає у незабезпеченні встановлення меж регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" в межах території Шпиківської селищної територіальної громади Тульчинського району Вінницької області, в натурі (на місцевості) та невнесення відомостей про земельну ділянку регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" до Державного земельного кадастру.

При цьому відповідно до Положення про регіональний ландшафтний парк "Середнє Побужжя", затвердженого наказом Державного управління охорони навколишнього середовища у Вінницькій області від 16 листопада 2012 року, регіональний ландшафтний парк "Середнє Побужжя" входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення й використання. Межі регіонального ландшафтного парку наносяться на планово-картографічні матеріали органів Держкомзему та Користувачів, обов`язково враховується при реконструкції та розвитку прилеглих до регіонального ландшафтного парку територій. Територія регіонального ландшафтного парку має бути врахована в облікових документах Державного земельного кадастру і позначена на місцевості державними інформаційними та охоронними знаками затвердженого зразка.

Відповідно до пункту 24 розділу 10 Земельного кодексу України землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах територіальних громад, у зв`язку із чим з 27 травня 2021 року частина регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" знаходиться на землях, що належать Шпиківській територіальній громаді.

30 грудня 2024 року Тульчинська окружна прокуратура звернулася до Шпиківської селищної ради з листом у якому просила надати інформацію про те, чи вживалися селищною радою заходи щодо переоформлення природоохоронної документації для регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" у зв`язку зі зміною адміністративно-територіального устрою та чи вживалися селищною радою заходи щодо внесення інформації про регіональний ландшафтний парк "Середнє Побужжя" до Державного земельного кадастру та винесення в натурі меж.

Відповідно до довідки Шпиківської селищної ради від 07 січня 204 року вказані заходи по регіональному ландшафтному парку "Середнє Побужжя" відповідачем не проводилися.

Відтак, на думку виконувача обов`язків керівника окружної прокуратури, Шпиківською селищною радою допущено протиправну бездіяльність, що полягає у незабезпеченні встановлення меж регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" в межах території Шпиківської селищної територіальної громади Тульчинського району Вінницької області, в натурі (на місцевості) та невнесення відомостей про земельну ділянку регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" до Державного земельного кадастру, а тому він звернувся до суду із цим позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області з вимогою зобов`язати відповідача забезпечити встановлення меж регіонального ландшафтного парку "Середнє Побужжя" в межах території Шпиківської селищної територіальної громади Тульчинського району Вінницької області, в натурі (на місцевості) та внесення відомостей про земельну ділянку до Державного земельного кадастру.

Відповідно до статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, встановив, що з такою до суду звернувся виконувач обов`язків Тульчинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в порядку, визначеному статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та статтею 53 КАС України.

Так, згідно з частинами 3, 4 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Отже, прокурор у визначених законом випадках має право на представництво інтересів держави або конкретної особи (громадянина України, іноземця або особи без громадянства), якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Вказані конституційні положення відсилають до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким нормативним актом є Закон України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII.

Відповідно до частини 3 статті 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Таким чином, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відтак аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або у разі відсутності такого органу.

Реалізуючи свої представницькі повноваження, керівник окружної прокуратури належним чином обґрунтував в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та передбачені законом підстави для звернення до суду з цією позовною заявою.

За таких обставин виконувач обов`язків керівника Тульчинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся з позовною заявою до суду Шпиківської селищної ради.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що в іншому позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, тому наявні підстави для прийняття позовної заяви до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Водночас пунктом 4 частини 9 статті 171 КАС України передбачено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, окрім іншого, вказується за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Визначаючись із тим, за якими правилами позовного провадження здійснюватиметься розгляд адміністративної справи, зважаю на таке.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частини 1, 2 статті 12 КАС України).

Особливості розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження врегульовано главою 10 розділу ІІ КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відтак, керуючись приписами статей 12, 257, 262 КАС України, а також враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, доходжу висновку про розгляд адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Керуючись статтями 12, 53, 160, 161, 168, 171, 248, 257, 260, 262 КАС України,

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом виконувача обов`язки керівника Тульчинської окружної прокуратури, що подана в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, до Шпиківської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею Яремчуком Костянтином Олександровичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Встановити відповідачу 15-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 КАС України. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог частини 3 статті 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити прокурору та позивачам 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку статті 163 КАС України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку статті 164 КАС України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Повідомити учасників справи про можливість отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович