Справа № 340/703/25
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03 березня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/703/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Савонюк М.Я., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якій просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови мені в розрахунку мого грошового забезпечення згідно постанови КМУ від 13.02.2008 № 45, постанови КМУ від 30.08.2017 року №704, наказу Міністра оборони України від 07 червня 2018 року №260 оформленні та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача, з урахуванням всього грошового забезпечення з розрахунку - 2684 грн прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року для перерахунку його пенсії з 01 лютого 2023 року;

- зобов`язати відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_2 перерахувати розмір грошового забезпечення позивача - ОСОБА_1 (РНОКПП № НОМЕР_1 ), згідно Постанови КМУ від 13.02.2008 № 45, наказу Міністра оборони України від 07 червня 2018 року №260, Постанови Третього Апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 року №340/1905/24 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, встановленого на 01.01.2023 року Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022р. № 2710-ІХ в розмірі - 2684 грн., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (в редакції Постанови № 704 01.01.2023 року) та оформити і видати мені нову довідку про оновлений (підвищений) розмір грошового забезпечення позивача відповідно до вимог ст. ст. 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХП "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького складу та деяких інших осіб" (в редакції Постанови № 704 01.01.2023 року), із зазначенням всього грошового забезпечення, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого (2684 грн.) на 01.01.2023 року Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" від 03.11.2022 р. №2710-ІХ, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (в редакції Постанови № 704 01.01.2023 року), щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з розрахунку посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу років з прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2684 грн. - для його подальшого особистого звернення до органу ПФУ - Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо проведення перерахунку основного розміру пенсії позивача з 01 лютого 2023 року.

Ухвалою суду від 06.02.2025 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

Запропоновано усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду доказів сплати суми судового збору у розмірі 1211,20 (оригінал платіжного документа) або ж доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення чи відстрочення сплати судового збору (докази важкого фінансового становища); копії доданих до позовної заяви матеріалів для направлення відповідачу.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу встановлювався строк тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвалу надіслано позивачу за адресою вказаною ним у позовній заяві - АДРЕСА_1 .

14.02.2025 позивач на виконання ухвали суду від 06.02.2025 на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору за подання цього позову до суду надав копію посвідчення ветерана війни - учасника бойових дій. Копії доданих до позовної заяви матеріалів для направлення відповідачу суду не надав.

У період з 19.02.2025 по 28.02.2025 суддя не здійснював правосуддя у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Надаючи правову оцінку наведеним позивачем підставам для звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України № 3674-VI визначено, що від сплати судового збору звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, визначений Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993 №3551-XII (далі Закон №3551-XII).

Статтею 12 Закону №3551-XII закріплено пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту.

Частиною другою статті 22 Закону №3551-XII встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Пільги учасників бойових дій стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин (правовий висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 13 квітня 2020 у справі № 9901/70/20.)

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» викладено у постанові Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22.

Суд зазначає, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушені права нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Аналогічна правова позиція щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), а також у постановах Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22, від 20.07.2023 у справі № 160/20070/21.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 у справі № 567/79/23 вказала, що із часу прийняття нею 09.10.2019 постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Суд зазначає, що позовна вимога про визнання протиправною відмову ІНФОРМАЦІЯ_1 , у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023, не пов`язана з наявністю/відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій та не стосується пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу - стаття 12 Закону № 3674-VI, а отже судовий збір має бути сплачений позивачем на загальних підставах.

В ухвалі про залишення позову без руху суд роз`яснив позивачу про необхідність надати суду докази сплати суми судового збору у розмірі 1211,20 грн або ж докази на підтвердження наявності інших підстав для звільнення чи відстрочення сплати судового збору (докази важкого фінансового становища), однак ОСОБА_1 повторно надав суду копію посвідчення ветерана війни - учасника бойових дій серія НОМЕР_2 . Інших підстав для звільнення від сплати судового збору не зазначив.

Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання даного позову.

Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частинами 1, 3 статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", Європейська Конвенція "Про захист прав людини і основоположних свобод" і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходив з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Проте, позивач ані в строк, визначений ухвалою суду від 06.02.2025, ані станом на день винесення даної ухвали, недоліки позовної заяви не усунув - докази сплати суми судового збору у розмірі 1211,20 грн, а також копії доданих до позовної заяви матеріалів для направлення відповідачу, суду не надав.

При цьому судом враховано позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20.01.2021 № 9901/258/ (11-331заі20), що повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду з подібним позовом після того, як перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Оскільки, позивачем у наданий суддею строк не усунуто недоліки позовної заяви, що залишена без руху, зазначена позовна заява та додані до неї матеріали підлягають поверненню згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Суддя вважає необхідним роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 241, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 03 березня 2025 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК