Справа № 320/63231/24
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2025 року Київ № 320/63231/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" із позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просить:

1) визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у Київській області щодо не прийняття рішення про визнання податкового боргу у розмірі 3 671 624,95 грн безнадійним;

2) зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області прийняти рішення та списати безнадійний податковий борг Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" у розмірі 3 671 624,95 грн;

3) визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у Київській області щодо не скасування податкової застави за актом опису майна від 22.05.2020 № 125;

4) зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи щодо встановлення обтяження згідно з актом опису майна від 22.05.2020 № 125 у податкову заставу Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" номер запису про обтяження від 25.05.2020 № 36614568 щодо нежитлової будівлі, сільський клуб, адреса: Київська область, Васильківський район, с. Велика Солтанівка, вул. Жовтнева, буд. № 30-г, загальна площа 403,4 кв.м., реєстраційний номер майна 6165337;

5) зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи щодо встановлення обтяження згідно з актом опису майна від 22.05.2020 № 125 у податкову заставу Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" номер запису про обтяження від 25.05.2020 № 36613569 щодо об`єкту незавершеного будівництва, комплекс для масового туризму та відпочинку, адреса: Київська область, Васильківський район, с. Хлепча, вул. Зоряна, буд. № 36-а, кадастровий номер земельної ділянки :02:015:0016, реєстраційний номер майна 21230394;

6) зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи щодо встановлення обтяження згідно з актом опису майна від 22.05.2020 № 125 у податкову заставу Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" номер запису про обтяження від 25.05.2020 № 36612471 щодо комплексу, адреса: Київська область, Васильківський район, с. Велика Солтанівка, вул. Жовтнева, буд. № 2-д, реєстраційний номер майна 25989501.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Відтак строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Необхідно зазначити, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу на те, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Водночас для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд установив, що предметом цього спору є незгода позивача з не прийняттям рішення про визнання податкового боргу у розмірі 3 671 624,95 грн безнадійним і не скасуванням податкової застави за актом опису майна від 22.05.2020 № 125. З матеріалів справи суд установив, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05.01.2023 у справі № 320/13458/21, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.04.2024, відмовлено у задоволенні позову про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт плюс" коштів у рахунок погашення податкового боргу у розмірі 3 671 624,95 грн із рахунків товариства у банках, обслуговуючих такого платника податків, та за рахунок готівки, що належить такому платнику податків.

З урахуванням зазначеного суд уважає, що про порушення своїх прав позивач міг дізнатися після набрання законної сили рішенням суду у справі № 320/13458/21, отже невизнання податкового боргу безнадійним останньому не могло не бути відомо принаймні з травня 2024 року, тобто після набрання законної сили рішення у зазначеній вище справі, однак до суду позивач звернувся лише 30.12.2024 та не надав до суду клопотання про поновлення пропущеного строку. Таким чином, позивач пропустив встановлений шестимісячний строк для звернення до суду.

Суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача чи інших осіб. Позивач необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду належні докази на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Також згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення та звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 132 КАС України).

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 р. № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI) судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", з 01.01.2024установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у сумі 3028 гривень).

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви вбачається, що в ній одночасно заявлено шість вимог немайнового характеру. Сума судового збору за звернення позивача з вимогами немайнового характеру становить 18 168,00 грн (6 х 3 028,00 грн).

Суд установив, що позивачем додано копію квитанції про сплату судового збору від 12.09.2024 № 51 на суму 9 084,00 грн.

З комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" суд установив, що позивач у 2024 році звертався до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії (зокрема справа № 320/43356/24). Під час подання позовної заяви в адміністративній справі № 320/43356/24 позивачем було подано докази сплати судового збору згідно з квитанції від 12.09.2024 № 51 на суму 9 084,00 грн.

Таким чином, суд установив, що в адміністративній справі, що розглядається, судовий збір не сплачено. Зазначений недолік позивач має усунути шляхом подання до суду доказів сплати судового збору на суму 18 168,00 грн за звернення до суду із позовною заявою у адміністративній справі № 320/63231/24.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресоюhttp://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Разом з цим, суд повідомляє, що позивач не позбавлений права звернутися до суду із заявою про повернення сплаченого судового збору у справі № 320/43356/24.

Згідно з частинами першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

При цьому необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт Плюс" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати (вручити) позивачу (представнику).

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.