Справа № 160/28755/24
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Рябчук О.С.
розглянувши у м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного архітектора начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради Галанової Вікторії Вікторівни про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії -
29.10.2024 року засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного архітектора начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради Галанової Вікторії Вікторівни, в якому позивач просить:
- визнати незаконним та скасувати рішення Головного архітектора начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради Галанову Вікторію Вікторівну від 30.04.2024р. про відмову у зміні адреси належного ОСОБА_1 будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 ;
- зобов`язати Головного архітектора начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради Галанову Вікторію Вікторівну прийняти рішення про зміну адреси належного ОСОБА_2 будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та внести інформацію про зміну адреси об`єкта нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності.
Позивач в позові вказує, що з метою зміни адреси закінченому будівництвом об`єкту по АДРЕСА_1 звернулась з відповідною заявою до відповідача, проте, у відповідь на звернення отримала відмову. Мотивами вказаної відмови стало посилання відповідача на пп.2 п. 15 ст. 263 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв`язку з виявленням неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, а саме: недостовірність документів (технічних паспортів та висновків) щодо можливості поділу існуючого об`єкта нерухомого майна, що підтверджено документально. Позивач вважає таке рішення протиправним, оскільки застосування додаткової процедури перевірки документів передбачених цих законом не передбачено та просить задовольнити позовні вимоги.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена судді О.С. Рябчук.
Ухвалу від 31.10.2024 року отримано позивачкою засобами поштового зв`язку, про що свідчить розписка наявна у матеріалах справи.
Не погодившись з даною ухвалою суду, позивачка звернулася до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою.
Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.01.2025 р. позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю позову вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.
Позивачу запропоновано усунути недоліки позову протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення позову без руху, а саме: надати суду копію позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи для направлення відповідачу.
10.01.2025 р. до суду надійшла заява: копія позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів.
11.02.2022 за допомогою підсистеми «Електронний суд» ОСОБА_3 подано письмовий відзив проти позову, в якому відповідачем позовні вимоги заперечуються в повному обсязі з огляду на наступне. Позивачем в пакеті документів до заяви про присвоєння адрес надані технічні паспорти на новостворені житлові будинки з висновками про можливість поділу. Дані документи розроблені сертифікованим виконавцем з недотриманням п. 5.17 ДБН В.2.2-15:2019 Зміна №1 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ Основні положення» (в частині технічних вимог до одноквартирного житлового будинку), що є порушенням абзацу 2 пункту 151 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №488 від 12.05.2023 р., а саме: існуючий житловий будинок загальною площею 45,6 м2 поділено на два нових з недотриманням нижньої межі загальної площі для одноквартирних житлових будинків.
При нижній межі загальної площі 28,0 м2 технічний інвентаризатор поділив будинок на два будинки площами 22,5 м2 та 23,1 м2.
Вважає у даному випадку садибний будинок загальною площею 45,6 м2 неподільною річчю, тому що при поділі новоутворені будинку втрачають своє цільове призначення, а саме: нормативні умови для проживання однієї сім`ї. Неможливо поділити житловий будинок на будь скільки об`єктів нерухомого майна з присвоєнням їм нових адрес, повинна бути межа, і цією межею є нормативна загальна площа для одноквартирних (односімейних) житлових будинків, визначена пунктом 5.17 ДБН В.2.2-15:2019 Зміна №1 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ Основні положення».
Частиною 15 статті 26-3 Закону №3038 визначено, що підставами для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта за заявою власника (співвласника) закінченого будівництвом об`єкта (його представника) про зміну адреси є:
1) подання неповного пакета документів;
2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально;
3) подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником;
4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території.;
На звернення Позивача від 24.04.2024 №467 щодо присвоєння адреси об`єктам нерухомого майна, утвореним за результатами поділу (двом зблокованим садибним житловим будинкам, за результатами поділу одного житлового будинку), на АДРЕСА_1 , Відділом було прийняте рішення №5-В від 30.04.2024 про відмову у зміні адреси зазначеним вище об`єктам з посиланням на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства.
З огляду на вищевикладене вважає оскаржуване рішення правомірним та просить відмовити в задоволення позовних вимог.
18.02.2025 до суду через систему «Електронний Суд» ОСОБА_1 надано до суду відповідь на відзив проти позову, у якій позивач вказує, що для зміни адреси об`єкту ними подано повний пакет чинних документів та наголошує на протиправності оскаржуваного рішення.
24.02.2025року за допомогою підсистеми «Електронний суд» ОСОБА_3 надала до суду заперечення проти відповіді на відзив проти позову, в яких відповідач зауважує про подання неповного пакету документів разом з заявою, що стало підставою для винесення оскаржуваного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За змістом приписів п.8 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності, зокрема, є типові справи.
Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Згідно з 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
24 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулась через електронний кабінет Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва до Головного архітектора - начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради з заявою про зміну адреси закінченому будівництвом об`єкту по АДРЕСА_1 .
Спірний наказ від 30.04.2024р. № 5-В вмотивований пп. 2 п. 15 ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з виявленням неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, а саме: недостовірність документів (технічних паспортів та висновків) щодо можливості поділу існуючого об`єкта нерухомого майна, що підтверджено документально. Документи про можливість поділу розроблені виконавцями з порушенням абз. 7 п. 2 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 488 від 12.05.2023, (без поділу земельної ділянки під дві окремі садиби по спільній стіні будинків); з недотриманням п. 3.25 п. 5.10, п 5.17 ДБН В 2.2-15:2019 Зміна № 1 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ Основні положення» ( в частині технічних вимог до одноквартирного житлового будинку), що є порушенням абз. 2 п. 151 Порядку проведення технічної інвентаризації.
Вважаючи протиправним наказ від 30.04.2024р. № 5-В, яким відмовлено у наданні окремої адреси поділеному житловому об`єкту, позивач звернулась з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно з пп.10 п. б ст.30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень органів сільських, селищних, міських рад належить облік відповідно до закону об`єктів нерухомого майна незалежно від форм власності.
Відповідно до пп. 2 п. б ст.31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить організація роботи, пов`язаної зі створенням і веденням містобудівного кадастру населених пунктів.
Згідно з ч.1 ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адресою об`єкта нерухомого майна є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевостію Як визначено ч. 3 цієї ж статті, адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Адреса не присвоюється: 1) тимчасовим спорудам; 2) будівлям та спорудам, що є приналежністю відповідної будівлі або споруди або їх складовою частиною; 3) іншим об`єктам нерухомого майна, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна (далі - Порядок присвоєння адрес).
Порядок присвоєння адрес, визначений цим Законом, не поширюється на земельні ділянки.
Відповідно до ч. 5 ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради; місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею.
У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.
Згідно з ч. 11 ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підставами для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта є: 1) зміни в адміністративно-територіальному устрої (у тому числі зміна назви області, району, населеного пункту); 2) зміна назви вулиці, її об`єднання та поділ; 3) зміна назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта; 4) об`єднання, поділ закінчених будівництвом об`єктів, виділення частки із закінченого будівництвом об`єкта (з урахуванням вимог пункту 2 частини третьої цієї статті); 5 ) упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна у визначених цим Законом випадках та в інших випадках, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес.
Як визначає ч.12 цієї ж статті, для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта у разі його об`єднання, поділу або виділення частки (крім квартири, житлового або нежитлового приміщення тощо) подаються такі документи: 1) заява власника (співвласників) закінченого будівництвом об`єкта про зміну адреси із зазначенням прізвища, імені, по батькові власника (співвласників) та реєстраційного номера облікової картки платника податків (за наявності) - для фізичної особи або найменування та ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - для юридичної особи, відомостей про адресу, ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до подання заяви), реєстраційного номера об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі якщо право власності на об`єкт зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно); 2) документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна до його об`єднання, поділу або виділення частки, - у разі, якщо право власності на об`єкт не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 3) копія договору про поділ спільного майна, договір про виділ у натурі частки із спільного майна або відповідне рішення суду - у разі, якщо об`єкт перебуває у спільній власності; 4) документ, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта (крім випадків, якщо об`єкт нерухомого майна створюється шляхом поділу, об`єднання або виділення без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення), - у разі, якщо відомості про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта не внесено до Реєстру будівельної діяльності; 5) технічний паспорт на новостворений об`єкт нерухомого майна - у разі, якщо технічний паспорт створений без використання Реєстру будівельної діяльності; 6) копія документа, що посвідчує особу заявника, - у разі подання документів поштовим відправленням; 7) копія документа, що засвідчує повноваження представника, - у разі подання документів представником поштовим відправленням або в електронній формі.
Як передбачено ч.ч.14, 15 ст.26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про зміну адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта: 1) приймає рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до подання заяви); 2) оприлюднює рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності); 3) вносить інформацію про зміну адреси/відмову у зміні адреси (у тому числі копію рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси) до Реєстру будівельної діяльності.
Рішення про зміну адреси повинно додатково містити відомості про попередню адресу щодо закінченого будівництвом об`єкта.

Рішення про відмову у зміні адреси повинно додатково містити посилання на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства.

Відомості про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна доводяться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності.

Підставами для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта за заявою власника (співвласника) закінченого будівництвом об`єкта (його представника) про зміну адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником; 4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території.

Відмова у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається.

Після усунення причин, що були підставою для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта, заявник може повторно подати документи для зміни адреси.

Аналізуючи зміст даних норм законодавства, суд приходить до висновку, що підставами для відмови у прийнятті виконавчим комітетом рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси є, зокрема, недостовірність документів (технічних паспортів та висновків) щодо можливості поділу існуючого об`єкта нерухомого майна, що підтверджено документально.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 № 690 затверджено Порядок присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна (далі - Порядок № 690).

Згідно з пунктом 1 вказаного Порядку № 690 цей Порядок визначає процедуру присвоєння, зміни, коригування адрес об`єктів будівництва, будинків, будівель, споруд, окремих частин об`єкта, які є самостійними об`єктами права на нерухоме майно (квартир, гаражних боксів, машиномісць, інших житлових та нежитлових приміщень).

Органи, уповноважені на присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктів будівництва, об`єктів нерухомого майна, визначаються відповідно до частини п`ятої статті 26-3 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі - уповноважені органи з присвоєння адрес).

Перелік об`єктів будівництва, об`єктів нерухомого майна, яким не присвоюється адреса, зазначено у додатку.

Пунктом 52 Порядку № 690 присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна визначено, що у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду.

У разі коли всі окремі частини об`єкта з однаковими адресами є комунальною або державною власністю та належать одному власнику, їх адреси можуть бути змінені в порядку, визначеному пунктом 53 цього Порядку, або в порядку, передбаченому у зв`язку із зміною, коригуванням адреси.

Наведені норми дають підстави для висновку про те, що присвоєння, зміна та коригування адреси об`єкта нерухомого майна є рішеннями суб`єкта владних повноважень, зокрема виконавчого органу відповідної ради, яке приймається за наявності для того підстав.

Так п. 5.18 ДБН В.2.2-15:2019 Зміна №1 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ Основні положення» (в частині технічних вимог до одноквартирного житлового будинку) встановлено вимоги до загальної площі квартир та одноквартирних будинків, а саме передбачено, що рівень комфорту і склад приміщень квартир і

одноквартирних будинків у будівлях житла І категорії визначається

завданням на проектування, при цьому нижня межа площі квартир

повинна бути не нижче від відповідних показників квартир,

наведених у таблиці 1.

При цьому відповідно до наведеної у ДБН В.2.2-15:2019 таблиці мінімальна площа одноквартирного будинку не може бути менше 28 квадратних метрів.

Проте, згідно наданого до матеріалів справи висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна від 22.04.2024р. № 1205 здійснено поділ житлового будинку на два об`єкти нерухомості загальною площею 22,5 кв.м. та 23.1 кв.м., що є нижчим аніж встановлена норма ДБН В.2.2-15:2019.

Таким чином, відповідачем вірно було зроблено висновок щодо неможливості присвоєння окремої адреси розділеному об`єкту житлової нерухомості через невідповідність наданим до заяви документам вимогам чинного законодавства.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому суд виходить з положень, закріплених в п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень, де вказано, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного архітектора начальника відділу архітектури та інспекції Державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Покровської міської ради Галанової Вікторії Вікторівни про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук