Справа № 260/3055/24
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/3055/24 пров. № А/857/21253/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Іщук Л.П.,

Обрізка І.М.,

секретаря судового засідання Юник А.А.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Гаврилко С.Є.) ухвалене у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород, о 08 год. 49 хв. 17 липня 2024 року, повне судове рішення складено 26 липня 2024 року у справі № 260/3055/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

29.04.2024 ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі - Управління), в якому просив визнати протиправними та скасувати Наказ Головного управління Державної податкової служби України у Закарпатській області від 21.03.2024 р. за №2-дс про притягнення ОСОБА_1 , заступника начальника управління начальника відділу з контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Закарпатській області до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року позов задоволено.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем ні під час здійснення дисциплінарного провадження, ні під час судового розгляду не доведено належними та допустимими доказами те, що позивачем вчинялися дії, що полягали б у копіюванні чи збереженні даних у ITC «Податковий блок» в цілях, що не передбачені посадовою інструкцією, жодних посилань на використання інформації всупереч службі матеріали дисциплінарного провадження та оскаржений наказ не містить. Суд першої інстанції вказав, що дисциплінарною комісією не було надано жодних доказів безпосереднього вчинення дій чи участь позивача у прийнятті рішень стосовно своєї дружини - фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які б порушували пункти 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України. Також суд першої інстанції вказав, що судом не здобуто доказів того, що позивач використовував інформацію, що міститься в ITC «Податковий блок», що була ним отримана під час виконання службових обов`язків, у особистих цілях чи в будь-яких інших цілях всупереч інтересам служби. Під час проведення дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією ГУ ДПС в Закарпатській області не було доведено та надано доказів наявності приватного інтересу позивача та використання доступу до службової інформації у позаслужбових цілях, а відтак дійшов висновку, що оскаржуваний наказ не відповідає критеріям, встановленим статтею 2 частини 2 КАС України.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Головне управління ДПС у Закарпатській області подало апеляційну скаргу, просить рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року скасувати та в позові відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що під час перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) встановлено, що позивач здійснював перегляд інформації по суб`єкту господарювання фізичній особі ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є йому близькою людиною - дружиною та стосовно якої у нього врегульовано потенційний конфлікт інтересів. Скаржник зазначає, що у зв`язку з виявленими фактами, на підставі доповідної записки відділу з питань запобігання та виявлення корупції від 22.01.2024 №23/07-16-14-00-07, з урахуванням листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.01.2024 №37- 01/156-24 та з урахуванням висновків, викладених в акті перевірки від 02.11.2023 №15/07-16-16-14-00-07 Управлінням прийнято управлінське рішення про порушення дисциплінарного провадження. Згідно висновку Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 65 Закону №889, що виразилось у здійсненні протягом тривалого часу дій в умовах порушення пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку № 216, вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, абз. 3 п.2. розділу ІІІ та п.1. розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, рекомендовано застосувати до заступника начальника управління начальника відділу контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, що було правомірно зреалізовано у наказі ГУ ДПС у Закарпатській області № 2-дс від 21 березня 2024 року про застосування дисциплінарного стягнення. На переконання апелянта, судом першої інстанції допущено неповне з`ясування всіх важливих обставин справи, з урахуванням неправильного застосування норм матеріального права, зокрема тлумачення положень статей 4, 8 Закону України «Про державну службу».

Позивач надіслав відзив на апеляційну скаргу в якому зазначив, що суд першої інстанції правильно та повно встановив обставини у справі та ухвалив рішення з додержання норм матеріального та процесуального права. Просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив таку задовольнити, представник позивача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити рішення суду першої інстанції в силі.

Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України не відповідає.

Як це встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, ОСОБА_1 з 20 червня 2023 року обіймає посаду заступника начальника управління начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Закарпатській області.

Наказами ГУ ДПС від 09 серпня 2022 року № 254 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» та від 22 червня 2023 року № 239 потенційний конфлікт інтересів врегульовано шляхом усунення від вчинення дій, прийняття рішень чи участі в його прийнятті стосовно ФОП ОСОБА_2 , яка перебуває на обліку в Перечинській ДПІ ГУ ДПС.

Листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 27.09.2023 №24234/7/99-00-14-02-07 надіслано інформацію із Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) встановлено, що позивач здійснював перегляд інформації по суб`єкту господарювання фізичній особі ОСОБА_2 - (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є його дружиною та, стосовно якої у нього врегульовано потенційний конфлікт інтересів.

Начальником відділу з питань запобігання корупції І. Брензовичем, 22 січня 2024 року подано на ім`я начальника ГУ ДПС в Закарпатській області О. Петріченка доповідну записку з пропозицією порушити дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 за ознаками порушення вимог статті 8 частини 1 пункту 8, статті 9 частини 2 Закону України «Про державну службу» № 889-VII, пункту 6.1 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02 вересня 2019 року № 52, пунктів 7.2, 7.3 Розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15 травня 2020 року № 216, наказу ДПС України від 08 жовтня 2012 року № 890 «Про підтримку впровадження системи «Податковий блок» та впровадження системи «Управління документами» та пункту 1 наказу ГУ ДПС від 09 серпня 2022 року № 254 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів».

На підставі вказаної доповідної записки 26 січня 2024 року начальником ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято наказ №2-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 »

20 березня 2024 року головою дисциплінарної комісії на адресу начальника ГУ ДПС у Закарпатській області внесено подання щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», що виразилось у здійсненні протягом тривалого часу дій в порушення пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку № 216, вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, та абз. З п.2. розділу III та п.1. розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, запропоновано застосувати до заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

21 березня 2024 року начальником ГУ ДПС в Закарпатській області прийнято наказ № 2-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону № 889-VHI, а саме, здійснення неодноразових дій в порушення пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку № 216, порушення вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України та абз. З п.2. розділу III та п.1. розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, застосовано до заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Не погоджуючись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, вважаючи такий протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції враховує такі підстави.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Закон України «Про державну службу» № 889-VIII (далі -Закон № 889-VIII), визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до частини 1статті 8 Закону №889-VIII державний службовець, зокрема, зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця.

Частина 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачає, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Так, відповідно до частини 1статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Водночас, частиною 2 статті 65 Закону № 889-VIII законодавцем визначено, що дисциплінарний проступок порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Статтею 66 Закону № 889-VIII попередження про неповну службову відповідність визначено як вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до державних службовців.

Слід зауважити, що одним із принципів державної служби відповідно до статті 4 Закону № 889-VIII є доброчесність, а саме спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.

Відповідно до частин 1, 2 статті 73 Закону України № 889-VIII, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Статтею 74 частиною 1 Закону України № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Так, судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , який обіймає посаду заступника начальника управління начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС відповідно до наказу ГУ ДПС від 19.06.2023 року №134-о, згідно посадової інструкції державного службовця здійснює контроль за виробництвом та обігом пального, та додержання регламентів і технологічних інструкцій та інших нормативних документів щодо виробництва пального.

Згідно затверджених начальником ГУ ДПС ОСОБА_3 та погоджених заступником начальника ГУ ДПС ОСОБА_4 та начальником управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_5 про відділ контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС, однією з основних функцій відділу є реалізація єдиної державної політики в частині виробництва та обігу спирту, спиртовмісної продукції, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, пального та адміністрування акцизного податку.

Згідно посадової інструкції ОСОБА_1 , зокрема, основним посадовим обов`язком є використання інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов`язків структурними підрозділами ГУ ДПС, організація та участь у проведенні перевірок, проведення інвентаризацій пального.

Як це вбачається з матеріалів справи, наказами ГУ ДПС від 09.08.2022 №254 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» та від 22.06.2023 №239 потенційний конфлікт інтересів врегульовано шляхом усунення позивача від вчинення дій, прийняття рішень чи участі в його прийнятті стосовно ФОП ОСОБА_2 , яка перебуває на обліку в Перечинській ДПІ ГУ ДПС та є його дружиною.

Водночас, листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 27.09.2023 №24234/7/99-00-14-02-07 (вх. ГУ ДПС від 27.09.2023 №2666/8/14) надіслано результати відпрацювання корупційного ризику «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності» окремими посадовими особами ГУ ДПС. Під час перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) встановлено, що позивач здійснював перегляд інформації по суб`єкту господарювання фізичній особі ОСОБА_2 - РНОКПП НОМЕР_1 , яка є йому близькою людиною - дружиною та стосовно якої у нього врегульовано потенційний конфлікт інтересів.

03 жовтня 2023 року ГУ ДПС у Закарпатській області видано наказ № 376 «Про проведення перевірки.

02 листопада 2023 року складено акт «Про результати перевірки з питань, викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 27.09.2023 №24234/7/99-00-14-02-07 стосовно заступника начальника управління начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Закарпатській області Ковша Олександра», в якому зазначено наявність у позивача реального конфлікту, у зв`язку із чим в діях позивача можливо вбачаються ознаки правопорушення, пов`язаного з корупцією, про що комісією пропонувалося скерувати до спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції для прийняття рішення.

Водночас, в акті зазначено, що в ході перевірки проведено аналіз даних, отриманих листом №24234, щодо перегляду інформації ОСОБА_1 та встановлено таке:

Тип операції: «Пошук» - 39 записів;

Тип операції «Документ» - 4 записи, «Платник податків» - 35 записів;

Режим: «Податкова звітність» - 4 записи, «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 35 записів.

В графі «Примітка», Журналів реєстрації подій зазначено операцію виконану ОСОБА_6 , зокрема: «Пошук платника» - 4 записи за кодом платника (фізична особа -підприємець ОСОБА_2 ).

У графі: «Дата інформації», зазначено дату: 21.10.2022 2 випадки; 08.11.2022 2 випадки; 16.02.2023 5 випадків; 21.02.2023 6 випадків; 23.02.2023 10 випадків; 27.02.2023 5 випадків; 21.04.2023 2 випадки; 24.04.2023 4 випадки; 03.07.2023 3 випадки.

Згідно з даними ІКС «Податковий блок», РНОКПП НОМЕР_1 присвоєно фізичній особі підприємцю ОСОБА_2 .

Як зазначено в акті, на запитання з якою метою ОСОБА_7 здійснено перегляд, вибір та друк зазначених вище відомостей позивач зазначив, що не копіював інформації, не зберігав зазначених відомостей на особисті електронні носії, таку інформацію не передавав, безпосереднього керівника не інформував, так як таких дій не вчиняв.

Листом Департаменту моніторингу і контролю за виконанням актів законодавства про конфлікт інтересів та запобігання корупції НАЗК від 02 січня 2024 року повідомлено відповідача про відсутність підстав для реагування в межах прав та повноважень визначених статтями 11, 12 Законом України «Про запобігання корупції». Також зазначено, що з наданих матеріалів не вбачається, яким чином отримання інформації з ІКС «Податковий блок» пов`язано з реалізацією саме службових повноважень ОСОБА_1 , а також чи були реалізовані такі службові повноваження в умовах реального конфлікту інтересів. Констатовано про відсутність достатності фактичних даних для встановлення обов`язкової сукупності юридичних фактів для констатації конфлікту інтересів.

Проте, у зв`язку з виявленими фактами, начальником відділу з питань запобігання корупції І. Брензовичем, 22 січня 2024 року, з урахуванням листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.01.2024 №37- 01/156-24 (вх.: ГУ ДПС від 05.01.2024 №165/5/14) та з урахуванням висновків, викладених в акті перевірки від 02.11.2023 №15/07-16-16-14-00-07 подано на ім`я начальника ГУ ДПС в Закарпатській області О.Петріченка доповідну записку з пропозицією порушити дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 за ознаками порушення вимог статті 8 частини 1 пункту 8, статті 9 частини 2 Закону України «Про державну службу» № 889-VII, пункту 6.1 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02 вересня 2019 року № 52, пунктів 7.2, 7.3 Розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15 травня 2020 року № 216, наказу ДПС України від 08 жовтня 2012 року № 890 «Про підтримку впровадження системи «Податковий блок» та впровадження системи «Управління документами» та пункту 1 наказу ГУ ДПС від 09 серпня 2022 року № 254 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів».

Як це вбачається з матеріалів справи, на підставі вказаної доповідної записки 26 січня 2024 року начальником ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято наказ № 2-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 »

В межах дисциплінарного провадження позивачем 09.02.2024 дисциплінарній комісії були надані письмові пояснення в яких позивач зазначив, що ним не вчинялись дії, які б суперечили вимогам Загальних правил етичної поведінки державного службовця, Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби. Жодного умислу, мотиву чи мети на вчинення порушення зазначених правил не було.

Згідно протоколу №18 засідання дисциплінарної комісії від 19.03.2024, комісією встановлено, що посадовцем ОСОБА_7 здійснено перегляд інформації в різних режимах ІКП «Податковий блок» щодо платника податків ОСОБА_2 , яка є його дружиною. Незважаючи на вимоги наказів ГУ ДПС щодо врегулювання потенційного конфлікту інтересів від 09.08.2022 №254 та від 22.06.2023 №239, відповідно до Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності), ОСОБА_1 у період з 21.10.2022 по 03.07.2023 здійснювався періодичний перегляд інформації по ФОП ОСОБА_2 (детальний опис фактів з розшифровкою кількості та типів операцій входу до ІКС «Податковий блок» описано в Акті №15).

20 березня 2024 року головою дисциплінарної комісії на адресу начальника ГУ ДПС у Закарпатській області внесено подання від 19.03.2024 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», що виразилось у здійсненні протягом тривалого часу дій в порушення пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку № 216, вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, та абз. З п.2. розділу III та п.1. розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, запропоновано застосувати до заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку порушення правил етичної поведінки державних службовців, що виразилось у здійсненні протягом тривалого часу дій пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, зокрема порушення пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку № 216, вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, та абз. З п.2. розділу III та п.1. розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, то суд апеляційної інстанції погоджується з аргументами апелянта та вважає зазначити таке.

Так, Порядком доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 зі змінами (далі Порядок №216) визначено умови отримання користувачами можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації.

Відповідно до пункту 7.2 Порядку №216, користувач зобов`язаний дотримуватись вимог Порядку та використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Пунктом 7.3 Порядку №216 передбачено, що користувачу забороняється використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією, передавати конфіденційну інформацію стороннім особам, копіювати або зберігати конфіденційну інформацію системи на будь-які носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Водночас, відповідно до пункту 4.2. розділу 4 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 № 52 зі змінами (далі Правила №52), працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб.

Відповідно до пункту 5.1 розділу 5 Правил №52, працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Згідно вимог абз. 3 п.2. розділу ІІІ Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби 05.08.2016 № 158 (у редакції наказу Національного агентства України з питань державної служби від 28.04.2021 № 72-21) (далі-Наказ №158), державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування зобов`язані діяти доброчесно, а саме не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Згідно п.1. розділу ІV Наказу №158, державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Слід зауважити, що згідно п.2 та п.3 Посадової інструкції заступника начальника управління начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Закарпатській області, з якою ОСОБА_1 ознайомлений 20.06.2023, «Мета посади» - здійснення контролю за виробництвом та обігом пального, та додержання регламентів та технологічних інструкцій та інших нормативних документів щодо виробництва пального; «основні посадові обов`язки» - використання інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов`язків структурними підрозділами ГУ.

Аналіз п.7.3 Порядку №216 дає підстави суду апеляційної інстанції дійти висновку, що Порядок доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, яким визначено умови отримання користувачами можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації, водночас визначає різновиди заборон для користувачів, а саме:

- використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією,

- передавати конфіденційну інформацію стороннім особам,

- копіювати або

- зберігати конфіденційну інформацію системи на будь-які носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Так, на переконання суду апеляційної інстанції, позивачем, за вище встановлених дисциплінарною комісією обставин правильно встановлено, що в порушення п.3 Посадової інструкції заступника начальника управління начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Закарпатській області позивачем використовувалась інформаційно-телекомунікаційна система ДПС щодо фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , яка є дружиною позивача, за Типом операції: «Пошук» - 39 записів; Типом операції «Документ» - 4 записи, «Платник податків» - 35 записів; Режимом: «Податкова звітність» - 4 записи, «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 35 записів, що не відповідає п. 2 «Мети посади» та п.3 «основним посадовим обов`язкам» що є порушенням п.7.2 та п. 7.3 Порядку №216, вимог п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, які чітко передбачають використання свого службового становища, ресурсів держави, інформації виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, та відповідно заборону використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

Не встановлення дисциплінарною комісією таких різновидів заборон для позивача - користувача інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС як передавання конфіденційної інформації стороннім особам, копіювання або зберігання конфіденційної інформації системи на будь-які носії інформації, на переконання суду апеляційної інстанції не спростовує встановленого факту використання протягом тривалого часу інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС в цілях, не передбачених посадовою інструкцією, а саме у спосіб входження у таку систему та здійснення пошуку за типом документа, а саме «Податкова звітність», «Облік платежів», щодо фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , яка є дружиною позивача, стосовно якої врегульовано потенційний конфлікт інтересів, отже дії, що не передбачені посадовою інструкцією.

На переконання суду апеляційної інстанції ні під час службового розслідування, ні під час розгляду справи в суді позивач не був переконливий у своїх поясненнях щодо дотримання ним вимог посадової інструкції, зокрема, не обґрунтував правомірність та доброчесність своєї поведінки як посадовця органу державної влади щодо використання протягом тривалого часу інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , яка є дружиною позивача, оскільки переглядав щодо такої податкову інформацію, про що у графі: «Дата інформації», зазначено дати перегляду: 21.10.2022 2 випадки; 08.11.2022 2 випадки; 16.02.2023 5 випадків; 21.02.2023 6 випадків; 23.02.2023 10 випадків; 27.02.2023 5 випадків; 21.04.2023 2 випадки; 24.04.2023 4 випадки; 03.07.2023 3 випадки.

Правомірність своєї поведінки позивачем ні дисциплінарній комісії ні суду не доведена, отже в цій частині висновки суду першої інстанції не ґрунтуються на фактичних обставинах справи та спростовуються детальним описом фактів з розшифровкою кількості та типів операцій входу до ІКС «Податковий блок».

Окрім того, висновки суду першої інстанції щодо того, що перегляд даних у IКC «Податковий блок» позивачем здійснювався в межах наданих повноважень, з метою тестування та перевірки функціональних можливостей системи, і до того ж такий перегляд здійснювався позивачем щодо багатьох інших суб`єктів господарювання-платників податків у той самий період не заслуговує на увагу, оскільки у своїх поясненнях від 09.02.2024 року позивач питання тестування та перевірки функціональних можливостей системи не піднімав, дисциплінарною комісією таке не досліджувалось та висновків щодо цього зроблено не було.

Так, підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

На переконання суду апеляційної інстанції висновок суду першої інстанції щодо того, що під час проведення дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією ГУ ДПС в Закарпатській області не доведено та не надано доказів наявності приватного інтересу позивача та використання доступу до службової інформації у позаслужбових цілях, не можуть бути беззаперечною підставою правомірної поведінки позивача, так як уже виснував суд апеляційної інстанції, правовою нормою визначена заборона для користувачів, з поміж передавання конфіденційної інформації, копіювання або зберігання конфіденційної інформацію, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків, власне «використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією», що підтверджено самим фактом входження у інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС та перегляд податкової інформації у період з 21.10.2022 по 03.07.2023 у 39 випадках щодо дружини, що є підставою для висновку про порушення посадової інструкції державного службовця за посадою, яку займає позивач, а отже, не дотримання позивачем такого принципу державної служби як доброчесність, який слід розуміти як спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень, порушень правил етичної поведінки державних службовців.

Слід зауважити, що дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Поряд з цим, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Так, протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації (пункти 42-44 постанови Верховного Суду від 02 лютого 2023 року у справі № 140/8162/20, постанова Верховного Суду від 01 листопада 2022 року у справі № 380/3045/21).

Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 23.06.2022 у справі № 813/2781/16.

При прийнятті рішення судом апеляційної інстанції враховано пояснення позивача, які були надані ним дисциплінарній комісії та в яких він не був переконливий щодо обґрунтування своїх дій протягом тривалого часу по використанню ресурсів держави не в цілях, що передбачені посадовою інструкцією та іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Верховний Суд наголошує, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер та обставини дисциплінарного проступку, особу та ступінь вини правопорушника, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, яка була до призначення службового розслідування та його ставлення до своїх службових обов`язків як поліцейського.

Отже, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, ухвалюючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати вказані обставини.

При цьому застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Такий правовий висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 21 січня 2021 у справі № 826/4681/18.

Як це зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 травня 2024 року Справа у справі № 9901/865/18, «отож в аспекті обставин і аргументів, які КДКП встановила і виклала в оскарженому рішенні, обставин та мотивів, наведених в оскарженому судовому рішенні, Велика Палата вважає, що ні в суду першої інстанції, ні у Великої Палати немає вагомих, достатніх підстав для втручання в оскаржуване рішення дисциплінарного органу, оскільки це рішення не видається і не є незаконним, надмірно формальним, свавільним, явно несправедливим, дискримінаційним, номінальним, декларативним чи таким, що містить істотні порушення здійснення процедури розгляду дисциплінарного провадження, зокрема й права позивача бути почутим, за яких таке рішення дисциплінарного органу не може залишатися в силі….Беручи до уваги те, що відповідач ухвалив спірне рішення на підставі волевиявлення більшості його членів за результатом дослідження обставин на відкритому засіданні, яке відбулося за участі позивача, навів мотиви свого висновку, Велика Палата не вбачає упередженості чи свавільності у діях відповідача або інших обставин, які б дозволяли ставити під сумнів результати голосування членів КДКП.»

Так, на переконання суду апеляційної інстанції, дисциплінарною комісією відповідача перед застосуванням дисциплінарного стягнення встановлено наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: протиправність поведінки позивача, яка полягала у порушенні обов`язків, закріплених Законом № 889-УШ, посадової інструкції; шкідливих наслідків, які полягали у діяннях, що похитнули авторитет державного органу та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності, оскільки переглядаючи у 39 випадках інтегровану картку своєї дружини платника податку у період з 21.10.2022 по 03.07.2023, позивач використав своє посадове становище всупереч інтересам служби, скористався ресурсами держави не в цілях, що передбачені посадовою інструкцією та іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, що похитнуло авторитет державного органу, а відтак дисциплінарне стягнення відповідачем до позивача застосовано з врахуванням усіх фактичних обставин справи, тобто правомірно.

Отже, підстави для скасування наказу начальника Головного управління Державної податкової служби України у Закарпатській області № 2-дс від 21 березня 2024 року відсутні, що є наслідком відмови у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з положеннями статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції, аналізуючи висновок службового розслідування, який прийнято більшістю голосів, оспорюваний наказ, подані на підтвердження докази, приходить до переконання, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність ознак дисциплінарного проступку, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення, а обраний ОСОБА_1 вид дисциплінарного стягнення, за встановлених дисциплінарною комісією обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим і таким, що відповідає характеру і тяжкості вчиненого порушення.

Оскільки, судом апеляційної інстанції скасовано рішення суду першої інстанції, а відтак також підлягає скасуванню і додаткове рішення суду першої інстанції яким вирішено питання стягнення витрат на професійну правничу допомогу, оскільки таке є складовою судового рішення, яким вирішено по суті заявлені позовні вимоги.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Так, у п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29)

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 317 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що при винесенні оскаржуваного рішення суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, порушив норми матеріального права, що має наслідком скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового про відмову в позові.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області задовольнити.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року та додаткове рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2024 року у справі №260/3055/24 скасувати та ухвалити судове рішення яким в позові ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Т. І. Шинкар
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 03.03.2025 згідно з ч.3 ст.321 КАС України.