Справа № 320/9305/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 березня 2025 року м. Київ № 320/9305/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Вісьтак М.Я., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач), Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі відповідач 2), в якій позивач просить:

- винести рішення, яким визнати протиправною діяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо визнання позивача придатним до військової служби;

- винести постанову, якою скасувати довідку (постанову) від 09 грудня 2024 року про придатність ОСОБА_1 до військової служби та визнати ОСОБА_1 не придатним до військової служби.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Відповідно до частин першої та другої статті 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Вимоги до письмових доказів встановлені статтею 94 КАС України.

Так, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Судом встановлено, що додані до позовної заяви копії документів не оформлені позивачем належним чином, оскільки не містить підпису про відповідність копії документа оригіналу із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд зазначає, що оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення Згідно з оригіналом чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Такий правовий висновок викладено у п.20 постанови Верховного Суду від 08.05.2019 у справі №160/7887/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 81616942).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.02.2021 у справі № 826/15414/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 94840145) зазначив, що долучення до матеріалів справи світлокопій документів, як письмових доказів, які не є оригіналами та не є копіями, оскільки засвідченні з порушенням вимог КАС України, свідчить, що такі докази є належними та свідчить про порушення судом правил дослідження доказів, що є підставою для скасування судового рішення.

У постанові від 30.11.2020 у справі №580/207/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 93217021) Верховний Суд зазначив, що важливою вимогою використання копії письмового доказу як достовірного та допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Приписами КАС України визначено дві форми подання до суду письмових доказів: в паперовій формі (в оригіналі або в належним чином засвідченій копії) або в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Іншої форми подання до суду процесуальних документів (в тому чисті письмових доказів) чинними нормами КАС України не передбачено.

У цій справі Верховний Суд зауважив, що розгляд судами попередніх інстанцій справи на підставі документів, які не підписані електронним цифровим підписом та не містять будь-яких інших ознак належного засвідчення копій документів, свідчить про вирішення спору на підставі доказів, які не відповідають критеріям достовірності, що стало підставою для скасування судових рішень.

Крім того, правовий висновок про те, що долучення до позовної заяви копій документів, які не засвідчені в установленому порядку, є підставою для залишення позовної заяви без руху викладено Верховним Судом в ухвалах від 25.03.2021 у справі №9901/89/21 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 95815537), від 12.01.2021 у справі №9901/11/21 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 94071104), від 01.10.2020 у справі №9901/313/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 91919620) та багатьох інших.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду належним чином засвідчені копії доданих до позовної заяви документів.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог. Під змістом позовних вимог розуміється визначення конкретного способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду з позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, в чому полягає протиправність таких дій (бездіяльності) та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

В абзаці третьому позовних вимог позивач просить визнати протиправною діяльність відповідача 1 щодо визнання позивача придатним до військової служби, при цьому, в абзаці другому дії скасувати довідку (постанову) відповідача 2 довідку (постанову) від 09 грудня 2024 року про придатність ОСОБА_1 до військової служби. При цьому не зрозуміло, в чому саме виявилась протиправна діяльність відповідача 1, якщо рішення про визнання позивача придатним до військову службу (скасування якого просить позивач) було прийнято відповідачем 2. Більш того, позивачем не додано до позовної заяви будь-яких копій оскаржуваного рішення (довідки) і не пояснюється, яким чином він був ознайомлений із таким рішенням і за яких обставин, ким конкретно таке рішення було прийнято позивач також не зазначив.

Водночас позивач сам вказує у своєму адміністративному позові, що лікарську комісію він проходив за повісткою у ІНФОРМАЦІЯ_3 , відтак незрозуміло, які саме рішення/дії/бездіяльність ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач намагається оскаржити. Копії вищезгаданої повістки позивачем суду надано не було.

Окремо суд звертає увагу позивача, що обраний ним спосіб формулювання вимог також не відповідає вимогам КАС, з огляду на те, що судом першої інстанції за результатами розгляду справ не передбачена чинними нормами КАС України така форма судового рішення, як постанова.

Відтак, позивачу слід конкретизувати позовні вимоги та привести їх у відповідність пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України шляхом зазначення дій відповідача, які він вважає протиправними та в чому полягає їх протиправність.

Таким чином, аналізуючи зміст позовної заяви та додатків до неї судом було встановлено, що позивачем не було додано важливих для повного і всебічного розгляду даної справи документів.

Також в силу положень частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Судом встановлено, що позивачем заявлено у позовній заяві дві позовні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19.11.2024 № 4059-IX, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору повинен складати 1211,20х2=2422,40 грн.

Разом з тим позивачем не надано суду доказів сплати судового збору у наведеному вище розмірі, натомість було сплачено лише 1211,20 грн, що є недостатньою сумою, а отже необхідно доплатити ще 1211,20 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4010001; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У рядку призначення платежу платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова судовий збір за позовом, ПІБ чи назва установи, організації позивача, Київський окружний адміністративний суд, код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Усі вищевказані недоліки позовної заяви позивач може усунути шляхом подання до суду належним чином засвідчених копій документів, важливих для повного і всебічного розгляду даної справи, а також уточненої позовної заяви з конкретизованими позовними вимогами та їх детальним і належним обгрунтуванням.

Враховуючи все вищезазначене, керуючись ст. 123, 161, 171, 241, 243, 248 КАС України, суд,

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів від дня одержання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду належним чином засвідчених додатків, що вже були подані позвиачем, а також додаткових матеріалів, необхідних для повного та всебічного вирішення справи; доказів сплати судового збору в повному обсязі; нової уточненої (конкретизованої) позовної заяви з обгрунтованими, уточненими (конкретизованими) позовними вимогами по кожному з відповідачів.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху після відкриття провадження у справі, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява у відповідності до ч.15 ст.171 КАС України залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Вісьтак М.Я.