Справа № 520/27568/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 р.Справа № 520/27568/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю ВУДПЛАСТ на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Спірідонов М.О.) від 31.10.2024 року (повний текст складено 07.11.24 року) по справі № 520/27568/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ВУДПЛАСТ

до Головне управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ ВУДПЛАСТ, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області 8 від 15.07.2024 року.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 року по справі № 520/27568/24 позовні вимоги залишено без задоволення.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що податкове повідомлення-рішення № 8 від 15.07.2024 та як наслідок рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норми права, передбаченої абзацом 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а саме в частині нарахування пені у період з 01.03.2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19).

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін у судовому засіданні, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі направлень від 05.06.2024 № 4604 та № 4605, виданих ГУ ДПС головному державному інспектору відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту ГУ ДПС Татаренко Вікторії Василівні, головному державному інспектору відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту ГУ ДПС Сєнєвій Наталі Олександрівні, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, із змінами та доповненнями, на підставі наказу ГУ ДПС від 04.06.2024 № 2290-п, проведена позапланова виїзна документальна перевірка ТОВ ВУДПЛАСТ з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 27.07.2021 № KNPM20210727 за період з 27.07.2021 по 31.05.2024, від 03.05.2022 № 03-05-2022 за період з 03.05.2022 по 31.05.2024, від 25.11.2021 № ET21UA02L за період з 25.11.2021 по 31.05.2024, від 29.07.2022 № 29/07/2022 за період з 29.07.2022 по 31.05.2024, відповідно до затвердженого переліку питань документальної позапланової виїзної перевірки.

За результатом проведеної перевірки складено акт перевірки від 20.06.2024 року № 28536/20-40-07-08-05/41797078, яким встановлено порушення позивачем вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII Про валюту і валютні операції, із змінами та доповненнями, пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічними контрактами від 03.05.2022 № 03-05-2022, укладеним з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща; від 29.07.2022 № 29/07/2022 укладеним з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща.

На підставі вище вказаного акту Головним управлінням ДПС у Харківській області було винесено податкове повідомлення-рішення 8 від 15.07.2024 року яким до ТОВ ВУДПЛАСТ на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і згідно з частиною 5 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року N 2473-VIII Про валюту і валютні операції, із змінами та доповненнями застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності 1258975,43 гривень (один мільйон двісті п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот сімдесят п`ять гривень 43 копійки).

25.07.2024 за допомогою електронного кабінету платника податків позивачем було направлено на адресу Державної податкової служби України скаргу на податкове повідомлення-рішення.

24.09.2024 засобами поштового зв`язку позивачем було отримано рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 12.09.2024 № 27586/6/99-00-06-01-02-06 (відправлення № 497), відповідно до якого ДПС залишила податкове повідомлення-рішення № 8 від 15.07.2024 без змін, а скаргу без задоволення.

Не погодившись з прийнятим контролюючим органом податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов до висновку, що при прийнятті податкового повідомлення-рішення № 8 від 15.07.2024 року Головне управління ДПС у Харківській області діяло у межах чинного законодавства, а тому податкове повідомлення рішення є законним та обґрунтованим.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Так, ключовим питанням у цій справі є нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), тобто чи розповсюджується заборона нарахувати пеню, передбачена абз. 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, на правовідносини щодо нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків згідно статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства встановлює Закон України «Про валюту і валютні операції» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 13 вказаного Закону врегульовано особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Зокрема частиною першої статті 13 встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно частини другої вказаної статті у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлена відповідальність за порушення встановлених строків розрахунків, а саме порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.

Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції» валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства (частина четверта статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції»).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства (частина шоста статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції»).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті (часина восьма статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції»).

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Отже, контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

При цьому положеннями Закону України «Про валюту і валютні операції» не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон України «Про валюту і валютні операції» та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону України «Про валюту і валютні операції») - відсутні.

Частинами першою - третьою статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Судовим розглядом встановлено, що ТОВ ВУДПЛАСТ, в особі заступника директора Хамітової Оксани Михайлівни, що діє на підставі довіреності № 14/04 від 14.04.2022, надалі Постачальник, з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, в особі Директора Цеханського Дмитра Леонідовича, що діє на підставі Статуту, надалі - Покупець, укладено Контракт від 03.05.2022 № 03-05-2022.

Предмет Контракту: Постачальник поставляє Покупцю на умовах DAP Katowice (Інкотермс 2010) обладнання, кількість, асортимент (номенклатура), якого узгоджується сторонами в Інвойсах (надалі Товар). Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його вартість в порядку та на умовах, визначених цим Контрактом. Ціна Товару вказується в Інвойсах на кожну окрему партію Товару.

Загальна вартість контракту визначається загальною сумою поставленого та оплаченого Товару.

Валюта контракту ЄВРО.

Умови поставки DAP Katowice (INCOTERMS 2010), якщо інші умови поставки не передбачені сторонами в Інвойсі.

Строк дії Контракту дійсний з моменту підписання до 31.12.2024 року, але його може бути продовжено за згодою сторін.

Банківські реквізити ТОВ ВУДПЛАСТ: Банк: IBAN № НОМЕР_1

АТ АЛЬФА-БАНК, м. Київ, Україна Swift: ALFAUAUK

Додатковою угодою від 29.12.2023 б/н до Контракту від 03.05.2022 № 03-05-2022 змінено банківські реквізити на:

№ рахунку НОМЕР_2 АТ "УкрСиббанк"

Банк бенефеціара 07205696 UKRSIBBANK.

Розрахунок Покупцем за Товар здійснюється в ЄВРО, у безготівковому порядку, шляхом перерахування грошових коштів на рахунок Постачальника, на підставі Інвойсу.

Пунктом 4.3 Контракту передбачено, що усі банківські витрати, пов`язані з банком Постачальника, несе Постачальник. Усі банківські витрати, пов`язані з банком Покупця, несе Покупець. Усі витрати по комісії транзитних банків кореспондентів, несе Покупець.

Додатковою угодою від 20.08.2022 б/н до Контракту від 03.05.2022 № 03-05-2022 пункт 4.3 Контракту викладено в новій редакції: Усі банківські витрати, пов`язані з банком Постачальника, несе Постачальник. Усі банківські витрати, пов`язані з банком Покупця, несе Покупець. Усі витрати по комісії транзитних банків кореспондентів, несе Постачальник.

Реквізити нерезидента:

Компанія WOODPLAST SP. Z O.O., Польща

UL. LWOWSKA 38, 40-389 KATOWICE

NIP: PL

Банківські реквізити:

RACHUNEK BANKOWY

IBAN PL 06 1050 1230 1000 0090 3271 3795

SWIFT: SNGBPLPW

ТОВ ВУДПЛАСТ у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 03.05.2022 № 03-05-2022, на адресу компанії WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, відвантажено товар (Тальк білий подрібнений, УКТЗЕД ; Оксиди та гідроксиди заліза; мінеральн i барвники, УКТЗЕД ; Кислоти карбоновi, до складу яких входить фенольна функцiональна група, але не входить iнша кисневмiсна функцiональна група, їх ангiдриди, галогенангiдриди, пероксиди, пероксикислоти та їх похiднi, УКТЗЕД ; Складнi ефiри (естери) фосфiтної кисло ти та їх солi; їх галогенованi, сульфова нi, нiтрованi або нiтрозованi похiднi, УКТЗЕД ; Амiди ациклiчнi та їх похiднi, УКТЗЕД ; Пігменти та препарати, виготовлені на основі діоксиду титану, із вмістом не менш як 80 мас.% діоксиду титану у перерахунку на суху речовину, УКТЗЕД ; Хімічні продукти або препарати, які складаються переважно із органічних сполук , в іншому місці не зазначені або не включені, УКТЗЕД ; Полімери етилену з відносною густиною менш як 0,94, в первинній формі, УКТЗЕД ; Складнi полiефiри (полiестери), у первинних формах, код УКТЗЕД ; Покриття пластмасові для підлоги, несамоклейні, у пластинах, код УКТЗЕД ; Борошно деревне, УКТЗЕД ; Порошок або зерноабразивнi, натуральнi або штучнi на тканій текстильнiй основі для мокрого шліфування, УКТЗЕД ; Частини валкових машин, валки, з ливарного чавуну, УКТЗЕД ; Машини та пристрої для підіймання, переміщення, навантажування або розвантажування, УКТЗЕД ; Обладнання для обробки пластмаси або для виробництва виробiв з цього матерiалiу, УКТЗЕД ; Частини обладнання для обробки пластмаси та виробництва виробів з пластмаси, УКТЗЕД ; Обладнання для змішування перемішування, УКТЗЕД ; Машини та механічні пристрої спеціального призначення, УКТЗЕД ; Моделi демонстрацiйного призначення, УКТЗЕД ; Меблi металевi, що використовуються в установах, заввишки понад 80 см, УКТЗЕД ; Меблі металеві, для встановлення на підлозі виробничого приміщення, УКТЗЕД ; Меблі дерев`яні, напольні, для показу зразків продукції, УКТЗЕД ) на загальну суму 356 905,90 ЄВРО (еквівалент 12 498 268,42 грн), згідно наступних митних декларацій:

від 18.05.2022 № UA110130/2022/006808 (Invoice № 18/05/2022 від 18.05.2022) на загальну суму 85400,00 ЄВРО (еквівалент 2633906,80 грн) граничний строк надходження валютної виручки 13.11.2022;

від 03.06.2022 № UA206020/2022/009394 (Invoice № 1/06/2022 від 01.06.2022) на загальну суму 76100,00 ЄВРО (еквівалент 2383809,67 грн) граничний строк надходження валютної виручки 29.11.2022;

від 03.06.2022 № UA206020/2022/009422 (Invoice № 2/06/2022 від 02.06.2022) на загальну суму 39877,60 ЄВРО (еквівалент 1247403,23 грн) граничний строк надходження валютної виручки 29.11.2022;

від 16.11.2022 № 22UA46U2 (Invoice № 15/11/2022 від 15.11.2022) на загальну суму 6527,00 ЄВРО (еквівалент 248409,79 грн);

від 29.11.2022 № 22UA12U9 (Invoice № 29/11/2022 від 29.11.2022) на загальну суму 16985,00 ЄВРО (еквівалент 650559,47 грн) граничний строк надходження валютної виручки 27.05.2023;

від 20.12.2022 № 22UA91U4 (Invoice № 19/12/2022 від 19.12.2022) на загальну суму 41113,20 ЄВРО (еквівалент 1594637,13 грн) граничний строк надходження валютної виручки 17.06.2023;

від 06.02.2023 № 23UA78U9 (Invoice № 6.02.2023 від 06.02.2023) на загальну суму 41893,10 ЄВРО (еквівалент 1675133,31 грн) граничний строк надходження валютної виручки 04.08.2023;

від 17.04.2024 № 24UA96U3 (Invoice № 17/04/2024 від 17.04.2024) на загальну суму 49010,00 ЄВРО (еквівалент 2064409,02 грн) граничний строк надходження валютної виручки 13.10.2024.

Валютні кошти (з урахуванням комісії банку) за відвантажений товар по Контракту від 03.05.2022 № 03-05-2022 надійшли на загальну суму 356905,90 ЄВРО (еквівалент 14057805,06 грн), в тому числі на суму 166377,60 ЄВРО (еквівалент 6444923,54 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, а саме:

- на валютний рахунок ТОВ ВУДПЛАСТ № НОМЕР_1 , відкритий в АТ СЕНС БАНК, МФО 300346, на загальну суму 307895,90 ЄВРО (еквівалент 11957721,66 грн), зокрема:

- 26.08.2022 в сумі 35000,00 ЄВРО (еквівалент 1276828,00 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 30.11.2022 в сумі 50400,00 ЄВРО (еквівалент 1911893,76 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 14.12.2022 в сумі 30000,00 ЄВРО (еквівалент 1157340,00 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 16.01.2023 в сумі 12500,00 ЄВРО (еквівалент 494201,25 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 10.02.2023 в сумі 33600,00 ЄВРО (еквівалент 1323255,36 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 02.03.2023 в сумі 39877,60 ЄВРО (еквівалент 1558 233,17 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 12.05.2023 в сумі 6527,00 ЄВРО (еквівалент 260892,68 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 18.05.2023 в сумі 16985,00 ЄВРО (еквівалент 672 515,98 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 16.06.2023 в сумі 24033,20 ЄВРО (еквівалент 950972,09 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 16.06.2023 в сумі 17080,00 ЄВРО (еквівалент 675840,23 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 30.06.2023 в сумі 41893,10 ЄВРО (еквівалент 1675749,14 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД.

- на валютний рахунок ТОВ ВУДПЛАСТ № НОМЕР_2 , відкритий в АТ УкрСиббанк , МФО 351005, на загальну суму 49010,00 ЄВРО (еквівалент 2100083,40 грн), зокрема:

- 16.05.2024 в сумі 49010,00 ЄВРО (еквівалент 2100083,40 грн) без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД.

Враховуючи вищевикладене, грошові кошти в сумі 166377,60 ЄВРО (еквівалент 6444923,54 грн) надійшли з порушенням строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII Про валюту і валютні операції, із змінами та доповненнями.

Станом на 31.05.2024 у ТОВ ВУДПЛАСТ по експортному Контракту від 03.05.2022 № 03-05-2022, укладеному з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, дебіторська/кредиторська заборгованість відсутня.

Також судом встановлено, що ТОВ ВУДПЛАСТ, в особі заступника директора Хамітової Оксани Михайлівни, що діє на підставі довіреності № 14/04 від 14.04.2022, надалі Постачальник, з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, в особі Директора Цеханського Дмитра Леонідовича, що діє на підставі Статуту, надалі - Покупець, укладено Контракт від 29.07.2022 № 29/07/2022.

Предмет Контракту: Постачальник поставляє Покупцю на умовах DAP Katowice (Інкотермс 2010) обладнання та сировину, кількість, асортимент (номенклатура), якого узгоджується сторонами в Інвойсах (надалі Товар). Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його вартість в порядку та на умовах, визначених цим Контрактом. Ціна Товару вказується в Інвойсах на кожну окрему партію Товару.

Загальна вартість контракту визначається загальною сумою поставленого та оплаченого Товару.

Валюта контракту дол. США.

Умови поставки DAP Katowice (INCOTERMS 2010), якщо інші умови поставки не передбачені сторонами в Інвойсі.

Строк дії Контракту дійсний з моменту підписання до 31.12.2023 року, але його може бути продовжено за згодою сторін.

Пунктом 4.3 Контракту передбачено, що усі банківські витрати, пов`язані з банком Постачальника, несе Постачальник. Усі банківські витрати, пов`язані з банком Покупця, несе Покупець. Усі витрати по комісії транзитних банків кореспондентів, несе Покупець.

Реквізити нерезидента:

Компанія WOODPLAST SP. Z O.O., Польща

UL. LWOWSKA 38, 40-389 KATOWICE

NIP: PL

Банківські реквізити:

RACHUNEK BANKOWY

IBAN PL 58 1050 1230 1000 0090 3271 3829

SWIFT: INGBPLPW

ТОВ ВУДПЛАСТ у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 29.07.2022 № 29/07/2022, на адресу компанії WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, відвантажено товар (Машини та механічні пристрої спеціального призначення, код товару УКТЗЕД ; Металева форма для литя виробів з пластмас, код товару УКТЗЕД ; Полiмери етилену в первинних формах, код товару УКТЗЕД ; Складнi полiефiри (полiестери), у первинних формах, у первинних формах, код товару УКТЗЕД ; Кислоти карбоновi, до складу яких входить фенольна функцiональна група, але не входить iнша кисневмiсна функцiональна група, їх ангiдриди, галогенангiдриди, пероксиди, пероксикислоти та їх похiднi, код товару УКТЗЕД ; Складнi ефiри (естери) фосфiтної кисло ти та їх солi; їх галогенованi, сульфова нi, нiтрованi або нiтрозованi похiднi, код товару УКТЗЕД ; Оксиди та гiдроксиди залiза; мiнеральнi барвники, що мiстять 70 мас.% або бiльше сполук залiза у перерахунку на Fe2O3, код товару УКТЗЕД ) згідно митної декларації від 09.08.2022 № UA408020/2022/030231(Invoice № 09/08/2022 від 09.08.2022) на загальну суму 76496 дол. США (еквівалент 2797351,63 грн) граничний строк надходження валютної виручки - 04.02.2023.

Валютна виручка за відвантажений товар по Контракту від 29.07.2022 № 29/07/2022 надійшла від компанії WOODPLAST SP. Z O.O., Польща, на валютний рахунок ТОВ ВУДПЛАСТ № НОМЕР_1 , відкритий в АТ СЕНС БАНК, МФО 300346, на загальну суму 76496,00 дол. США (еквівалент 2797351,63 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, а саме:

- 08.03.2023 (Invoice № 09/08/2022 від 09.08.2022) в сумі 35000,00 дол. США (еквівалент 1279901,00 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- 24.03.2023 (Invoice № 09/08/2022 від 09.08.2022) в сумі 41496,00 дол. США (еквівалент 1517450,63 грн) із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД.

Станом на 31.05.2024 у ТОВ ВУДПЛАСТ по експортному Контракту від 29.07.2022 № 29/07/2022, укладеному з компанією WOODPLAST SP. ZO.O., Польща, дебіторська/кредиторська заборгованість відсутня, що відповідає даним перевірки.

Колегія суддів зазначає, що дійсно, відповідно до абз. 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України протягом дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню, проте така застосовна у сфері справляння податків і зборів та не підлягає застосуванню у сфері регулювання валютних правовідносин.

Крім того, зміни до положень Закону України «Про валюту і валютні операції» здійснюються виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Однак до Закону України «Про валюту і валютні операції» не вносились норми, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19).

При цьому, колегія суддів зауважує, що маючи на меті звільнити суб`єктів господарювання, які вчинили правопорушення, у вигляді порушення строків розрахунків, від відповідальності у вигляді пені законодавець вносить відповідні зміни саме до Закону України «Про валюту і валютні операції».

Так, Законом України № 2260-IX від 12.05.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» статтю 16 Закону України «Про валюту і валютні операції» доповнено пунктом 13 такого змісту: "13. Відповідальність, передбачена частиною п`ятою статті 13 цього Закону, не застосовується до резидентів - суб`єктів господарювання, що вчинили відповідне правопорушення, якщо імпортні операції не можуть бути завершені внаслідок дії постанови Кабінету Міністрів України «Про застосування заборони ввезення товарів з Російської Федерації» від 9 квітня 2022 року № 426".

Тобто, у разі якби законодавець мав на меті звільнити суб`єктів господарювання від відповідальності шляхом не нарахування (не застосування) пені під час дії карантину (COVID- 19), відповідні зміни (чи обмеження в застосуванні) були б внесені саме до Закону України «Про валюту і валютні операції», проте таких змін внесено не було.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що пеня, передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22.

Щодо розповсюдження приписів підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (набрав чинності з 07.03.2022) щодо зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, на граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів колегія суддів зазначає наступне.

Дійсно Законом України № 2118-IX від 03.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено пунктом 69.

Відповідно до підпункту 69.9 пункту 69 для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Проте, як вже було зазначено вище, питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно Законом України «Про валюту і валютні операції». Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону (стаття 3).

Відповідних змін до Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині зупинення перебігу строків не вносилось.

Не зупинялись відповідні строки і нормативними документами Національного банку України, який відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2473-VIII встановлює граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Навпаки, пунктом 14-2 Постанови Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (в редакції Постанови від 4 квітня 2022 року № 68) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05 квітня 2022 року зменшено з 365 днів до 90 календарних днів. В подальшому граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05 квітня 2022 року згідно Постанови Національного банку України від 07.06.2022 № 113 становили 120 днів, а згідно Постанови Національного банку України від 07.07.2022 № 142 - 180 днів.

В даному випадку необхідно також зауважити, що вказані акти Національного банку України (постанови), якими визначено граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, мають силу закону. Це так звана «делегована правотворчість», коли підзаконний акт стає на один щабель із законом, оскільки його видано з дозволу й прямої вказівки Закону та він регулює спеціальну сферу відносин, не підмінюючи закон. Зокрема частиною першої статті 13 «Про валюту і валютні операції» встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Колегія суддів вважає, що з огляду на специфічність спірних правовідносин (строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів), які врегульовано окремим спеціальним нормативно - правовим актом - Законом України «Про валюту і валютні операції», та врегульовують конкретну визначену його предметом групу правовідносин, відмінну від податкових правовідносин, положення підпункту 69.9 пункту 69 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яким зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Підпунктом 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Тобто, нормами вказаного пункту визначено певні особливості справляння податків і зборів на певний період часу - на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Суд вважає, що така норма може бути застосована до строків, визначених як податковим так і іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, але виключно у податковій сфері (у сфері справляння податків і зборів).

Однак, як вже було зазначено Закон України «Про валюту і валютні операції» є спеціальним законом, який регулює, не сферу справляння податків і зборів, а сферу здійснення валютних операцій, валютного контролю та валютного нагляду, отже питання строків та відповідальності за їх порушення врегульовано саме зазначеним Законом, зміна положень якого здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. При цьому якщо положення інших законів суперечать положенням Закону «Про валюту і валютні операції», застосовуються положення саме Закону «Про валюту і валютні операції».

Тобто, про зупинення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів мали бути внесені відповідні зміни до Закону України «Про валюту і валютні операції», чого законодавцем зроблено не було.

Отже, підпункт 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, не є конкуруючими нормами, і те що підпункт 69.9 пункту 69 прийнятий пізніше у часі (03.03.2022) не є підставою для його застосування до спірних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала такий правовий висновок : «Положення підпункту 69.9 пункту 69 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яким зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду.».

Відповідно до пункту 1 статті 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Пунктом 14-2 Постанови Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (в редакції Постанови від 04.04.2022 № 68) встановлено граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05.04.2022 зменшено з 365 днів до 90 календарних днів. В подальшому граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05.04.2022 згідно Постанови Національного банку України від 07.06.2022 № 113 становили 120 днів, а згідно Постанови Національного банку України від 07.07.2022 № 142 - 180 днів.

Щодо посилання позивача на форс-мажорні обставини як на підставу для звільнення від фінансової відповідальності.

Згідно з пп. 112.8.9 п.1 12 ст. 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Колегія суддів зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21.

Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.

У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП від 18.12.2014 № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Відповідно до розпорядження ТТП України № 3 від 25.02.2022 «Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України» установлено, що тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати, мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених п. 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 3 44 (5) (із змінами та доповненнями).

Колегія суддів зазначає, що надання сертифікату Торгово-промисловою палатою України чи регіональними торгово-промисловими палатами, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично.

При видачі сертифікату Торгово-промислова палата України чи регіональна торгово-промислова палата засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).

Відповідно до діючого законодавства України, форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань. Проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.

В постанові Верховного Суду у справі № 560/9742/22 від 13.07.2023 зроблено висновок, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11.09.2024 у справі № 520/21174/23.

Колегія суддів зазначає, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, яким засвідчено форс - мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що унеможливлюють суб`єктів господарської діяльності у встановлений термін виконати, зокрема, податкові обов`язки не є сертифікатом Торгово-промислової палати України, яким засвідчено форс-мажорні обставини.

У свою чергу, Верховний Суд у постанові від 19.04.2024 у справі № 580/5283/23 зазначав, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами Торгово-промислової палати України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

Доказів звернення ТОВ «Вудпласт» до Торгово-промислової палати України для отримання відповідного сертифікату, що засвідчує обставини непереборної сили (форс-мажор) саме у позивача матеріали справи не містять і судом не встановлено.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 введення воєнного стану в Україні не можна розцінювати як форс-мажорну обставину для не перерахування контрагентом - нерезидентом на рахунки позивача коштів за поставлений товар в межах зовнішньоекономічних контрактів.

Верховний Суд у постанові від 13.07.2023 у справі № 560/9742/22 зазначив, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

У постанові від 22.05.2024 у справі № 620/14203/23 Верховний Суд вказав, що положення Закону України «Про валюту та валютні операції» не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Тобто, ч. 6 ст. 13 Закону "Про валюту та валютні операції" надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

З матеріалів справи вбачається , що документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Вудпласт» ч. 2 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, та пункт 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» за зовнішньоекономічними контрактами від 03.05.2022 № 03-05-2022, укладеним з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща; від 29.07.2022 № 29/07/2022 укладеним з компанією WOODPLAST SP. Z O.O., Польща.

Обставина розрахунків з порушенням строків, встановлених Національним банком України, позивачем не заперечувалась.

Розрахунок пені містить періоди порушення граничних строків розрахунків , кількість днів затримки , суми простроченої заборгованості , ставки пені та суми пені.

Розмір пені в сумі 1258975,43 грн згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення № 8 від 15.07.2024 не є спірним.

Доказів наявності висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, про продовження строків розрахунку в іноземній валюті по експортним контрактам чи звернення Товариства до суду з позовом про стягнення боргу з нерезидента позивачем ні до перевірки ні до суду надано не було, не було надано і сертифікату про форс-мажорні обставини.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом в постановах від 29 серпня 2024 року у справі № 280/7416/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.

Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.

З урахуванням наведеного правового регулювання і встановлених обставин у справі, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість застосування до позивача пені за порушення строків розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю ВУДПЛАСТ залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 по справі № 520/27568/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис) В.В. Катунов І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 03.03.2025 року