Справа № 215/5692/23
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
27 лютого 2025 року справа № 215/5692/23
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Сафронова С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 року у справі № 215/5692/23 за позовом ОСОБА_1 до начальника Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м.Кривий Ріг ради Каретіної Оксани Володимирівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-
ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 року позовну заяву повернуно.
Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.
Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.
Частинами 1, 2 статті 295 КАС України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Судом встановлено, оскаржувана ухвала прийнята в порядку письмового провадження 07.03.2024 року. Разом з тим, апеляційну скаргу позивачем подано за допомогою засобів поштового зв`язку 12.02.2025, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого ч.1 ст.295 КАС України.
Разом з апеляційною скаргою позивачем подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.12.2024 року, в обґрунтування якої зазначає про своєчасне не ознайомлення позивача з ухвалою суду. Також вказує на те, що копію оскаржуваної ухвали суду ним було отримано лише 23.12.2024. Проте в обґрунтування поданої заяви жодних доказів не надає, що унеможливлює вирішення питання про поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження.
З огляду на зазначене, скаржнику слід надати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, в якій вказати підстави для його поновлення із надання належних доказів, які підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції.
Крім того, апеляційна скарга скаржника не відповідає вимогам п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до статті 4 Закону України Про судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу суду - сплачується судовий збір в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн. Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду складає 3028 грн.
Разом з апеляційною скаргою скаржником подана заява про звільнення від сплати судового збору, посилаючись, що його сукупний дохід є нижчим від 5% розміру річного доходу.
Вирішуючи вказану заяву зазначаю наступне.
Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.
На обґрунтування своєї позиції позивач надає довідку Тернівського УПСЗН м. Кривого Рогу від 24.01.2025 року за №477, відповідно до якої ОСОБА_1 призначено компенсацію за надання соціальних послуг на непрофесійній основі по догляду за ОСОБА_2 відповідно до Постанови КМУ № 859 від 23.09.2020.
Проте подана позивачем довідка вказуює лише на розмір отриманої компенсації, а не річного доходу, а тому не може бути доказом на підтвердження майнового стану особи.
Інших доказів на підтвердження свого майнового стану (довідки податкового органу про доходи або про відсутність інших доходів за попередній календарний рік тощо) позивач не надав.
Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу позивача на те, що сам по собі факт отримання особою щомісячної компенсаційної виплати не позбавляє цю особу права та можливості отримання інших доходів.
Також, слід зазначити, що на підтвердження скрутного майнового стану суду не надано відомості з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про суми виплачених доходів та утриманих податків.
Таким чином, враховуючи наведене та відсутність доказів, що засвідчують майновий тяжкий майновий стан, який позбавляє можливості сплатити судовий збір, заява про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Відповідно до вимог ч.2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тому суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.
Згідно з частиною 3статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.
Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст. 169, 296, 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а заявнику апеляційної скарги необхідно надати строк для усунення встановлених недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду апеляційної інстанції:
- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, в якій вказати підстави для його поновлення із наданням належних доказів, які підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції.;
- документу про сплату судового збору у розмірі 3028 грн.
Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у справі № 215/5692/23 відмовити.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 року у справі № 215/5692/23 - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:
- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, в якій вказати підстави для його поновлення із наданням належних доказів, які підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції.;
- документу про сплату судового збору у розмірі 3028 грн.
Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.
Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Сафронова С.В.