Справа № 160/17617/24
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 лютого 2025 рокуСправа №160/17617/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рябчук О.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , Національної гвардії України, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

02.07.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, треті особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з вимогами:

- включити до списку осіб членів сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 право на виплату якого виникло 31 жовтня 2023 року, в інтересах якого дію як законний його представник ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що є вдовою військовослужбовця ОСОБА_5 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 під час виконання бойового завдання по захисту територіальної цілісності та суверенітету України через агресію рф. Після загибелі чоловіка нею ІНФОРМАЦІЯ_4 було народжено сина ОСОБА_2 . При зверненні до відповідача з заявою про отримання одноразової грошової допомоги ОСОБА_2 не було включено до кола осіб, що мають право на отримання цієї допомоги, оскільки на момент смерті ОСОБА_6 ще не народився. Вважаючи протиправними такі дії відповідача, ОСОБА_1 звернулась з цим позовом до суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена судді О.С. Рябчук.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.07.2024 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.07.2024 р. відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/17617/24 призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 02.08.2024 р., а також залучено до участі як відповідача-2: Військову частину НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ).

Цією ж ухвалою відповідачам було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

09.07.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» Міністерством оборони України надано до суду клопотання про заміну відповідача у справі на Національну гвардію України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 липня 2024 року залучено до участі у справі № 160/17617/24, як відповідача -3 Національну гвардію України.

12.07.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» Міністерством оборони України подано письмовий відзив проти позову. В обґрунтування заперечень проти позову вказано, що наказом Міністерства оборони України від 21.01.2023 року №45, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 30 січня 2023 року за №176/39232, відповідно до Закону України ''Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, пункту 2-1 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 ''Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану'' затверджений Порядок і умови призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовців Збройних Сил України в період дії воєнного стану (далі Порядок №45).

Відповідно до розділу IV Порядку №45 члени сім`ї звертаються до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки незалежно від місця реєстрації та подають документи, зазначені в додатку 2 до цього Порядку.

Враховуючи те, що відповідно до Порядку № 45 обласний ( Київський міський) ТЦКСП перевіряє отримані документи, визначає осіб, які документально підтвердили своє право на одержання ОГД, а також осіб, які звернулися ( можуть звернутися) за її одержанням, але не надали ( надали не всі) документи ( додаток 2 до Порядку), тому вимога Позивачки до Міноборони «включити до списку осіб членів сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 право на виплату якого виникло 31 жовтня 2023 року, в інтересах якого діє як законний представник ОСОБА_1 » без направлення відповідної заяви встановленим Порядком № 45 не відповідає вимогам чинного законодавства.

З огляду на вищевикладене вказують, що не є належними відповідачами у справі та просять відмовити в задоволенні позовних вимог.

15.07.2024 року засобами поштового зв`язку Військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України подано письмовий відзив проти позову. Відповідачем позовні вимоги заперечуються в повному обсязі з огляду на наступне. Відповідно до наказу командира військової частини ( по стройовій частині) від 20.04.2023р. № 123 солдата по мобілізації ОСОБА_5 ( Г-132657) було звільнено у зв`язку зі смертю, направлено документи для зняття з військового обліку до ІНФОРМАЦІЯ_5 та визначено членів сім`ї загиблого:

Дружина ОСОБА_1 , 1994 року народження;

Батько ОСОБА_4 , 1972 року народження;

Мати ОСОБА_3 , 1973 року народження.

Цими особами було подано заяви на отримання грошової допомоги і Головним управління Національної гвардії України надіслано погодження за № 27/11/3-6727/11 від 20.06.2023 на виплату одноразової грошової допомоги членам сім`ї, батькам загиблого під час захисту Батьківщини у період дії воєнного стану солдата ОСОБА_5 у пропорційному розмірі на кожного члена родини.

При цьому до кола отримувачів грошової допомоги не було включено сина загиблого, який народився вже після його смерті.

Відповідач зауважує, що з огляду на те, що зміни в законодавстві набрали чинності після початку здійснення виплат, виплата компенсації не підлягає перерозподіленню між раніше визначеними членами сім`ї та уже здійсненими їм виплатами, а підстави вважати, що у ОСОБА_2 сина загиблого військовослужбовця, ІНФОРМАЦІЯ_6 з`явилось право на виплату раніше встановленої вищевказаної одноразової грошової допомоги відсутні.

02.08.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

Всі сторони належним чином повідомлені про розгляд адміністративної справи № 160/17617/24, що підтверджується матеріалами справи.

Національною гвардією України не було подано відзиву проти позову. З клопотаннями, заявами, поясненнями відповідач до суду не звертався.

Треті особи до суду з поясненнями не звертались.

Розглянувши наявні матеріали справи, доводи позивача та відповідача в обґрунтування своїх правових позицій, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Приписами ч.ч. 6, 9 ст. 80 КАС України унормовано, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Частинами 8, 9 ст. 79 КАС України унормовано, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Спірні правовідносини виникли з підстав правомірності відмови Національної гвардії України у призначенні одноразової грошової допомоги сину ОСОБА_5 .

При цьому, зі змісту листа від 20.06.2023 року № 27/11/3-6727/11 вбачається, що комісією Головного управління Національної гвардії України прийнято рішення про призначення членам сім`ї, батькам загиблого під час захисту Батьківщини у період дії воєнного стану солдата ОСОБА_5 (військова частина НОМЕР_1 ) одноразової грошової допомоги, передбаченої пунктом 2 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 168: дружині ОСОБА_1 , батькові ОСОБА_4 , матері ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на викладене, з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного вирішення справи, суд дійшов висновку про необхідність витребувати від Національної гвардії України рішення комісії Головного управління Національної гвардії України про призначення членам сім`ї, батькам загиблого під час дії воєнного стану солдата ОСОБА_5 ( військова частина НОМЕР_1 ) одноразової грошової допомоги.

Враховуючи викладене, а також з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного вирішення справи, суд вважає необхідним витребувати від Національної гвардії України наведену вище інформацію.

Керуючись ст. ст. 9, 77, 79, 80, 241, 248, 256, 370 України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зобов`язати Національну гвардію України у термін 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали надати суду:

- рішення комісії Головного управління Національної гвардії України про призначення членам сім`ї, батькам загиблого під час дії воєнного стану солдата ОСОБА_5 (військова частина НОМЕР_1 ) одноразової грошової допомоги.

Роз`яснити відповідачу, що у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом (ч.8 ст. 80 КАС України).

Відповідно до ч.1,2 ст. 144 КАС України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.

Одним із заходів процесуального примусу є штраф (п.5 ч.1 ст. 145 КАС України).

Пунктами 1,3 частини 1 статті 149 КАС України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

- повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028 грн.

Згідно вимог ч.3 ст. 149 КАС України, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно ч.4 ст.159 КАСУ неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Роз`яснити відповідачу, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

За приписами ч. 1 ст. 147 КАСУ у разі неподання без поважних причин письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, або неповідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Суд зазначає, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до ст. 370 КАС України,судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя О.С. Рябчук