Справа № 440/7449/24
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 лютого 2025 р.Справа № 440/7449/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Катунова В.В.,

Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 року по справі № 440/7449/24

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 відмовлено у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Бондарця Дениса Івановича, подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 по справі № 440/7449/24 залишено без руху та надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду клопотання (заяви) про поновлення строку на апеляційне оскарження з вказанням поважних причин пропуску строку та докази в підтвердження протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

18.02.2025 на виконання вимог ухвали суду від 12.02.2025 представником скаржника подано через систему "Електронний суд" клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку та поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції заявник апеляційної скарги посилається на те, що 16.09.2024 у встановлений для подання апеляційної скарги строк, ним було підготовлено апеляційну скаргу на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 по справі № 440/7449/24 ( на підтвердження додано скріншот з електронного кабінету). Цього ж дня через підсистему «Електронний суд» було сформовано, приєднано додатки і підписано апеляційну скаргу (накладено електронний підпис). У подальшому відповідно до вимог КАС України через підсистему «Електронний суд» 16.09.2024 о 16 год. 57 хв. направлено її копії позивачу та відповідачам, про вказане свідчать три квитанції про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету користувача ЄСІТС (квитанції додані до апеляційної скарги). У подальшому апеляційну скаргу з указаними додатками направлено через підсистему направлено до суду та отримано повідомлення підсистеми про те, що скаргу «відправлено до суду». Водночас через технічний збій у підсистемі «Електронний суд» мою апеляційну скаргу до суду доставлено не було. У лютому 2025 року під час моніторингу справ у підсистемі «Електронний суд» представником скаржника було виявлено «статус апеляційної скарги», який свідчив про її недоставлення до суду апеляційної інстанції. Тому представник апелянта повторно наклав на неї свій електронний цифровий підпис та повторно відправив до Другого апеляційного адміністративного суду. Враховуючи викладене, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання відповідача про поновлення строку не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду-якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Матеріали електронної справи свідчать, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 р. було ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно довідки про доставку електронного листа копію оскаржуваного рішення відповідачем отримано 24.08.2024 року о 03:10.

Апеляційна скарга сформована в підсистемі "Електронний суд" 16.09.2024 року, однак до суду апеляційної інстанції надійшла через підсистему "Електронний суд" 05.02.2025 р., що підтверджується довідкою начальника відділу інформаційно-технічного забезпечення Другого апеляційного адміністративного суду. Окрім того, за допомогою онлайн сервісу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого підпису встановлено, що електронний підпис на апеляційну скаргу по справі №440/7449/24 накладено 05.02.2025 о 12:40, що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису. Таким чином апеляційну скаргу подано після спливу строку на апеляційне оскарження.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У пункті 4 частини першої статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Тобто, вказаною нормою закону однією з обставин, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, є визнання неповажними наведених скаржником підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Такий підхід до визначення категорії поважності причин пропуску процесуального строку окреслено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 9901/546/19, у якій акцентувалась увага й на тому, що нормами статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Проаналізувавши вищенаведені приписи процесуального закону, Велика Палата Верховного Суду підкреслювала, що ними чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні відповідного процесуального документу повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Колегія суддів відзначає, що питання поновлення процесуального строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, є процедурним і вирішується шляхом постановлення судом апеляційної інстанції відповідної ухвали, яка повинна бути належним чином мотивована й містити, зокрема, мотиви, з яких суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення цього строку або для відмови у такому поновленні, норми закону, якими керувався суд, постановляючи ухвалу.

Питання належної мотивації судом свого висновку щодо поновлення строку на апеляційне оскарження досліджувалось Верховним Судом й у постанові від 14.12.2020 у справі №521/2816/15, у якій колегія суддів, здійснивши аналіз норм процесуального права, якими регламентовано строки апеляційного оскарження, та врахувавши усталену практику Європейського суду з прав людини, навела такі правові позиції: - «…апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

Вищевикладене дає колегії суддів підстави для висновку про те, що апеляційний перегляд справи належить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства. Право на апеляційний перегляд справи гарантується, однак його реалізація повинна відбуватись з дотриманням встановлених процесуальним законом вимог, зокрема, в межах визначеного строку апеляційного оскарження.

Це право повинно реалізовуватись зацікавленими особами добросовісно, без зайвих зволікань, а строк апеляційного оскарження може бути поновлено лише за наявності поважних причин, які обумовлюються існуванням об`єктивних обставин, підтверджених доказами. Поновлюючи строк на апеляційне оскарження, суди повинні навести належні мотиви, які б вказували на наявність достатніх підстав для такого висновку та засвідчували, що поновлення строку не порушує принципів верховенства права та одних з його основних елементів: правової визначеності; остаточності рішень суду.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом. Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Як на поважність пропуску строку апелянт посилається на своєчасне подання апеляційної скарги до суду 16.09.2024, проте через технічній збій в підсистемі "Електронний Суд" остання до суду не надійшла.

Згідно із частинами першою, п`ятою, шостою та сьомою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (по тексту - ЄСІТС).

Пунктом 36 підрозділу ІІ розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 передбачено, що після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи. Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду (пункт 37 підрозділу ІІ розділу ІІІ Положення).

Відповідно до пункту 12.13 «Оскарження рішення» розділу 12 Інструкції з використання підсистеми "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи від 29.12.2023 № 230/ОД затвердженої ДП "Інформаційні судові системи" (далі - Інструкція) за допомогою засобів ЕС оскаржити можливо лише процесуальний документ, наявний в Кабінеті ЕС. Для оскарження рішення необхідно перейти до розділу «Мої справи» або «Документи, що надійшли від суду». Після обрання процесуального документу, який необхідно оскаржити, необхідно натиснути кнопку «Оскаржити». Після обрання потрібного способу подачі заяви: «Особисто» або «Як представник (захисник)», необхідно обрати шаблон апеляційної або касаційної скарги (в залежності від інстанції суду в якому було виготовлено оскаржуваний процесуальний документ). Подальші кроки залежать від обраного шаблону.

Згідно з пунктом 2.14 розділу 2 Інструкції, після надсилання засобами ЕС процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи (пункт 2.18 розділу ІІ Інструкції).

З аналізу наведених приписів Положення про ЄСІТС та Інструкції убачається, що у разі надсилання користувачем через електронний кабінет підсистеми "Електронний суд" процесуальних документів до суду, в подальшому цей користувач має можливість у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що апелянт, у випадку надсилання в електронному кабінеті підсистеми "Електронний суд" 16.09.2024 апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, мав змогу пересвідчитися у її направленні до Другого апеляційного адміністративного суду та її доставку.

Апелянт до клопотання про поновлення строку не долучив жодних належних і допустимих доказів, які б свідчили, що у період з моменту направлення заяви, яка через технічні проблеми не була відправлена до суду (16.09.2024) до моменту подання апеляційної скарги 05.02.2025, дійсно не мав можливості подати апеляційну скаргу раніше, ніж через 5 місяців.

Жодних обґрунтованих доказів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги за період після винесення рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 по справі №440/7449/24, заявник у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

Доказів некоректної роботи підсистемі Електронний суд за період з дати отримання апелянтом оскаржуваного рішення суду (24.08.2024) до 05.02.2025 до матеріалів справи не надано.

З огляду на викладене, зазначені скаржником обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

За таких обставин, в задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження слід відмовити.

Колегія судддів зазначає, що апелянт може звернутися з листом (зверненням) до Державного підприємства Інформаційні судові системи про підтвердження факту наявності технічного збою в роботі електронного кабінету представника скаржника - Бондарця Дениса Івановича у вересні 2024 року.

В свою чергу, відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Положеннями ч. 2, 6 ст. 121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Отже, законодавством регламентовано право суду продовжити встановлений ним процесуальний строк.

Крім того, у відповідності до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки відповідач має намір усунути недоліки поданої апеляційної скарги, вживає відповідні заходи, однак, у строк, встановлений судом, недоліки апеляційної скарги не усунуто, з метою забезпечення права позивача на апеляційне оскарження, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 169 КАС України, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків поданої скаржником апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту отримання ухвали суду.

Окрім того, колегія судддів зазначає, що у разі неможливості виконати вимоги ухвали у встановлений судом строк, скаржник не позбавлений можливості звернутися до суду з клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. 118, 121, 169, 295, 296, 298, 299, ч. 3 ст. 243, ч. 2 ст. 321 Кодексу адміністративного судочинства України , суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 по справі № 440/7449/24 - на десять днів з дня отримання копії даної ухвали суду.

Запропонувати скаржнику, звернутися з листом (зверненням) до Державного підприємства Інформаційні судові системи про підтвердження факту наявності технічного збою в роботі електронного кабінету представника скаржника - Бондарця Дениса Івановича у вересні 2024 року та надати копії листів (звернень) до Державного підприємства Інформаційні судові системи, копію відповіді цієї установи на звернення заявника з підтвердженням факту наявності технічного збою в роботі електронного кабінету представника скаржника - Бондарця Дениса Івановича у вересні 2024 року.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до відповідно до ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Катунов В.В.
Судді Чалий І.С. Подобайло З.Г.