Справа № 320/2851/23
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2851/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Лапій С.М.,
Суддя-доповідач Кобаль М.І
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Бужак Н.П., Файдюка В.В.,

при секретарі Литвин С.В.

за участю:

представника позивача: Трипілки А.В.

представників відповідача: Міхеда О.В., Були Р.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, Офісу Генерального прокурора про визнання протиправними та скасування рішення та наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивачка) звернулася до суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, Офісу Генерального прокурора (далі по тексту - відповідач, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, Офісу Генерального прокурора) в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження, від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду;

- визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, яким до начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді заборони на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивачка подала через свого представника апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача та представників сторін, які з`явилися у призначене судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, починаючи з 13.10.2020 ОСОБА_1 обіймає посаду начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури.

23.06.2022 до Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження (далі - комісії), надійшла дисциплінарна скарга керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_2 про вчинення дисциплінарного проступку начальником відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1

04.07.2022 прийнято рішення про відкриття дисциплінарного провадження № 07/3/2-345дс-132дп-22.

30.09.2022 складено висновок про наявність дисциплінарного проступку у діях ОСОБА_1 , який передано на розгляд Комісії.

Під час розгляду скарги встановлено, що 16.04.2022, у період часу з 00 до 01 год на вул. Незалежності, 2-б у м. Кіцмань Чернівецької області, прокурор ОСОБА_1 під час керування автомобілем Nissan X-Trail порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_3 .

Після прибуття на місце події працівників сектору реагування патрульної поліції (далі - СРПП) Кіцманського відділу поліції № 2 Чернівецького районного управління поліції ГУ НП в Чернівецькій області інспектором СР ПП Цурканом Г.В. після оформлення матеріалів дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) стосовно ОСОБА_1 складено протоколи про вчинення нею адміністративного правопорушення серії ОБ № 041820 за статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) за фактом порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів та про вчинення адміністративного правопорушення серії ОБ № 126287 за статтею 122-4 КУпАП, за фактом залишення останньою місця ДТП.

Під час документування ДТП інспектором СРПП Цурканом Г.В. виявлено у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння - відповідний запах з ротової порожнини, і запропоновано позивачці пройти медичне освідчення на стан сп`яніння в Кіцманській багатопрофільній лікарні інтенсивного лікування, на що ОСОБА_1 погодилася.

За згодою ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_5 о 01 год 20 хв проведено медичний огляд, за результатами якого у позивачки виявлено запах алкоголю з порожнини рота, а також використано прилад Alсoscan ALP-1, серії ІНЕ 790008, з датою калібрування 13 вересня 2021 року (сертифікат) та роз`яснено правила застосування спеціального приладу.

Оскільки ОСОБА_1 приблизно 15 разів неправильно видихала повітря через мундштук, прилад результату не показав, на що лікар ОСОБА_5 запропонувала ОСОБА_1 у разі чергової невдалої спроби продути у прилад пройти обстеження в наркодиспансері в м. Чернівці. Після того, як ОСОБА_1 правильно виконала настанови лікаря та поліцейського про застосування приладу Alсoscan ALP-1, він показав результат - 1.03 проміле, про що складено висновок та констатовано перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння.

На прохання ОСОБА_1 о 01 год 50 хв. проведено повторне застосування вказаного приладу та отримано результат - 0.99 проміле. За результатами медичного огляду 16.04.2022 складено висновок, у якому зазначено, що у ОСОБА_1 о 01 год 20 хв при проведенні медичного огляду на стан сп`яніння виявлено алкогольне сп`яніння.

За наслідками медичного огляду, 16.04.2022 інспектором СРПП Бучком О.М. у лікарні стосовно ОСОБА_1 складено протокол серії ОБ № 126286 про вчинення останньою адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП.

Не погоджуючись з результатами огляду лікаря ОСОБА_5 , 16.04.2022 о 14 год 50 хв., тобто через 13 год 30 хв після первинного огляду, ОСОБА_1 самостійно звернулася із заявою до обласного комунального некомерційного підприємства (далі - НКНП) «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» для проведення її медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Згідно висновку від 16.04.2022 № 669 ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 не виявлено.

За результатами перевірки Комісія дійшла висновку про наявність у діях та бездіяльності прокурора ОСОБА_1 сукупності дисциплінарних проступків.

Так, ОСОБА_1 має статус прокурора і за загальними правилами, викладеними у статті 19 Закону № 1697-VII, на неї покладено обов`язки неухильного дотримання присяги прокурора.

Склавши Присягу, зміст якої наведено у статті 36 Закону № 1697-V1I, прокурор ОСОБА_1 серед іншого, взяла на себе обов`язок додержуватися Конституції, чинного законодавства України, нормативно-правових актів Генерального прокурора, основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів.

Слідуючи принципам, визначеним у Кодексі, ОСОБА_1 не повинна допускати поведінки, що не відповідає загально прийнятим нормам поведінки у суспільстві, визначеним цим Кодексом, вчиняти дії, які шкодять авторитету прокуратури та можуть свідчити про нанесення ними шкоди честі і гідності прокурорської професії, які не відповідають вимогам високих моральних якостей, вплинули на думку громадськості, сформували суспільне уявлення про прокурорів у вкрай негативному світлі.

Натомість ОСОБА_1 , працюючи на посаді начальника відділу організаційно- методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури, 16 квітня 2022 року в період з 00 до 01 год., на вулиці Незалежності, 2-6 у м. Кіцмань Чернівецької області під час керування автомобілем Nissan X-Trail порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_3 .

Комісією не взято до уваги пояснення ОСОБА_1 , яка заперечила керування 16 квітня 2022 року близько 00 год 20 хв, транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, як намагання це приховати та уникнути відповідальності за його наслідки.

Це твердження спростовується поясненнями працівників сектору реагування патрульної поліції Кіцманського відділу поліції № 2 Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області інспекторів Цуркана Г.В. , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , висновком щодо результатів медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, результатом огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою сертифікованого, повіреного та справного приладу Aleoscan ALP-1 (проба позитивна 1,03 проміле) та відеозаписами відеореєстраторів.

Також, згідно з висновком щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння, огляд проводився лікарем-наркологом НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_9 о 14 год 50 хв, 16 квітня 2022 року, тобто через 13 год 30 хв після попереднього огляду ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_5 , який проводився того ж дня о 01 год 20 хв.

За результатами медичного огляду на стан сп`яніння з відібранням біологічних рідин (сечі та крові) і проведеного дослідження ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 не виявлено, про що на підставі акту медичного огляду лікарем ОСОБА_9 складено відповідний висновок від 16 квітня 2022 року № 669.

Комісією враховано, що згідно з вимогами пункту 9 розділу II Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09.11.2015 № 1452/735 (надалі - Інструкція № 1452/735), з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, такі мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Комісія звернула увагу, що у розумінні вимог пункту 1 розділу 1 та пункту 20 розділу III Інструкції № 1452/735 огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння з ознаками такого стану.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається у всіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках, перший з яких видається під підпис поліцейському, який доставив особу на огляд.

Проте, 16 квітня 2022 року лікарем НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_9 огляд ОСОБА_1 проведено за її заявою, тобто фактично без наявності передбачених Інструкцією № 1452/735 підстав для такого огляду, а відтак у відповідності до пункту 22 розділу III Інструкції № 1452/735 такі висновки вважаються недійсними.

Комісією під час розгляду матеріалів дисциплінарного провадження переглянуто наданий прокурором ОСОБА_1 відеозапис судового засідання з розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно неї, який свідчить про можливе визнання працівником поліції Цурканом Г.В. демонстрування ОСОБА_1 правильного застосовування приладу алкотестер, який він у подальшому передав їй.

Однак, після перегляду відеозапису Комісією не підтверджено визнання поліцейським Цурканом Г.В. в суді факту, що під час медичного освідування він, роз`яснюючи ОСОБА_1 правила користування приладом алкотестер, здійснив його продування, використовуючи одноразовий мундштук, який в подальшому, не змінюючи, передав ОСОБА_1 .

Окрім цього, такі твердження ОСОБА_1 про використання одноразового мундштука спершу працівником поліції, а потім нею не знайшли свого підтвердження і під час перегляду відеофайлів події, які надійшли разом із дисциплінарною скаргою.

Отже, за результатами перевірки знайшли своє підтвердження доводи дисциплінарної скарги керівника Харківської обласної прокуратури про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII.

Аналіз положень статей 3, 19, 43 Закону № 1697-VI1 та Кодексу дає підстави для висновку, що вищевказаними діями ОСОБА_1 також вчинено одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Так, одним із елементів професійності прокурора є обов`язок неухильно дотримуватись засад професійної честі, етики, моралі та доброчесності, які є запорукою правосуддя. Прокурор своїми вчинками, діями формує репутацію, яка впливає на формування суспільної думки не тільки щодо окремого прокурора, а й щодо всіх працівників прокуратури.

Прокурор ОСОБА_1 , взяла на себе обов`язок додержуватися основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі.

Таким чином, за висновком Комісії, прокурором ОСОБА_1 порушено вимоги пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII, статті 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, чим вчинено дисциплінарні проступки, відповідальність за які передбачено пунктами 5, 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII, і наявні підстави для притягнення її до дисциплінарної відповідальності за дії, що можуть викликати сумнів у об`єктивності, неупередженості та незалежності прокурора, у чесності та непідкупності органів прокуратури та одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Рішенням Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 вирішено притягнути начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накласти на неї дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (далі по тексту - оскаржуване рішення).

Листом від 28.12.2022 № 07/3/2-3940 вих-22 позивачці направлено копію оскаржуваного рішення.

Наказом Офісу Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, керуючись пунктом 4 частини першої, частиною другою статті 9, пунктом 2 частини першої статті 49 ЗУ «Про прокуратуру», за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, застосовано до начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді заборони на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (пункти 5, 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру») (далі по тексту - оскаржуваний наказ).

Зазначений наказ доведено до відома ОСОБА_1 особисто, що підтверджується її власним підписом на копії наказу.

Позивачка, не погоджуючись з оскаржуваними рішенням та наказом, звернулася до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що комісією при визначенні виду стягнення, що застосоване до позивачки, взято до уваги характеристику, відсутність застосованих дисциплінарних стягнень і тривалий час роботи в органах прокуратури, враховано характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини та обставини, що вплинули на обраний вид дисциплінарного стягнення. З огляду на вказане, суд першої інстанції дійшов висновку, що рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, прийнято Комісією на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Порядок дисциплінарного провадження щодо прокурора врегульовано Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).

Статтею 3 Закон № 1697-VII діяльність прокуратури ґрунтується на засадах законності, справедливості, неупередженості, об`єктивності та неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

Згідно зі статтею 44 Закону № 1697-VII тільки за Комісією закріплені повноваження здійснювати дисциплінарне провадження стосовно прокурора.

Відповідно до частин 1-2 статті 45 цього Закону дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Комісією дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Право на звернення до Комісії з дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти. Дисциплінарне провадження включає такі етапи: відкриття дисциплінарного провадження; проведення перевірки дисциплінарної скарги; розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора; прийняття рішення у дисциплінарному провадженні стосовно прокурора; оскарження рішення, прийнятого за результатами дисциплінарного провадження; застосування до прокурора дисциплінарного стягнення.

Згідно із частиною першою статті 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав:

1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків;

2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення;

3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень;

4) порушення встановленого законом порядку подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування;

5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури;

6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; порушення правил внутрішнього службового розпорядку; втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення;

9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Відповідно до частин четвертої та десятої статті 46 цього Закону після відкриття дисциплінарного провадження член Комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Комісії за результатами перевірки. Член Комісії за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується.

Частиною 5 статті 47 Закону № 1697-VII визначено, що розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Комісії заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Рішення в дисциплінарному провадженні Комісія приймає більшістю голосів від свого загального складу (частина перша статті 48 Закону № 1697-VII).

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення (частина третя вказаної статті).

Застосування до прокурора дисциплінарного стягнення відповідно до статей 9 та 11 Закону № 1697-VII здійснюється Генеральним прокурором та керівниками обласних прокуратур на підставі рішення Комісії.

Згідно ст. 49 Закону № 1697-VII на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення:

1) догана;

2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора);

3) звільнення з посади в органах прокуратури.

Прокурор протягом одного року з дня накладення на нього дисциплінарного стягнення вважається таким, який притягувався до дисциплінарної відповідальності, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті.

До закінчення річного строку прокурор, який не допустив порушення законодавства та сумлінно й професійно здійснював свої службові обов`язки, може бути визнаний таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності, на підставі клопотання керівника відповідного органу прокуратури, однак не раніш як:

1) через шість місяців із дня накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого пунктом 1 частини першої цієї статті;

2) після закінчення половини строку, визначеного у разі накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті;

За результатами дисциплінарного провадження може бути прийнято рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора (крім Генерального прокурора) у разі:

1) якщо дисциплінарний проступок, вчинений прокурором, має характер грубого порушення;

2) якщо прокурор вчинив дисциплінарний проступок, перебуваючи у статусі прокурора, який притягувався до дисциплінарної відповідальності.

У разі якщо за результатами дисциплінарного провадження щодо прокурора встановлено обставини, які свідчать про порушення прокурором вимог щодо несумісності, передбачених статтею 18 цього Закону, Генеральний прокурор або його заступник ініціює перед Вищою радою правосуддя розгляд відповідного питання.

Відповідно до ст. 50 Закону № 1697-VII прокурор може оскаржити рішення, прийняте за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосуддя протягом одного місяця з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурора також регламентується Положенням про порядок роботи відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, прийнятий 27 квітня 2017 року всеукраїнською конференцією прокурорів (далі - Положення).

Згідно пунктів 3, 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України, а також додержуватися правил прокурорської етики, зокрема, не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Частина 2 статті 43 Закону № 1697-VII визначає, що притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом.

Статтею 33 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого 27 квітня 2017 року всеукраїнською конференцією прокурорів (далі - Кодекс) регламентовано, що відповідно до Закону № 1697-VII прокурори зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У разі систематичного (два і більше разів протягом року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з вимогами пункту 9 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09 листопада 2015 року № 1452/735 (надалі - Інструкція), з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, такі мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав і обов`язків прокурорів, прийнятих Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правил та етики їх професії, в будь-який час дотримуватись найбільш високих норм чесності.

Положеннями частини 1-2 статті 21 Кодексу, прокурору слід не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс. Поза службою поводитися коректно і пристойно. При з`ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення прокурора з метою впливу на посадових осіб.

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 13 квітня 2017 року № 111, до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать, у тому числі керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння або відмова від проходження огляду з метою виявлення стану сп`яніння та ненадання документів, які підтверджують, що прокурор не перебував у такому стані.

Щодо посилань апелянта на те, що Комісією не надано оцінку постанові Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10.06.2022 у справі № 718/712/22, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Постановою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10.06.2022 у справі № 718/712/22 провадження про адміністративне правопорушення за протоколами про адміністративне правопорушення серії ОБ №126286 та серії ОБ №126287 щодо ОСОБА_1 закрито, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених частиною першої статті 130 та статті 122-4 КУпАП.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивачки не спростовує наявності в діях дисциплінарного проступку.

Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 09.05.2024 у справі №420/1491/23.

Правовими положеннями ч.5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 червня 2022 року у справі № 9901/159/19 зазначає, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи непритягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності.

Також, суд не досліджує питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 800/531/17 та від 12 лютого 2019 року у справі № 9901/711/18.

Отже, в даному випадку, колегія суддів апеляційної інстанції критично оцінює твердження позивачки про відсутність у її діях дисциплінарного проступку, які на думку останньої підтверджуються постановою про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки обов`язок дотримання прокурором етичних норм не ставиться у залежність від притягнення або не притягнення її до адміністративної відповідальності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/113/19).

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено, що Комісія дослідила постанову Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 червня 2022 року у справі № 718/712/22, зважаючи на принцип автономності дисциплінарної та адміністративної відповідальності, та дійшла обґрунтованого висновку, що закриття судом справи про адміністративне правопорушення не є підставою для висновку про відсутність дисциплінарного проступку позивачки, оскільки суд досліджував іншу сукупність доказів у іншому провадженні, а встановлення наявності або відсутності складу дисциплінарного проступку в діях прокурора є компетенцією Комісії.

Щодо зазначення позивачкою, що Комісія помилково дійшла висновку про наявність в її діях грубого порушення правил прокурорської етики, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Як вже вище зазначалося, ОСОБА_1 має статус прокурора і за загальними правилами, викладеними у статті 19 Закону № 1697-VII, на неї покладено обов`язки неухильного дотримання присяги прокурора.

Склавши Присягу прокурора, позивачка взяла на себе обов`язок додержуватися Конституції, чинного законодавства України, нормативно-правових актів Генерального прокурора, основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів.

Слідуючи принципам, визначеним у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів, ОСОБА_1 не повинна допускати поведінки, що не відповідає загально-прийнятим нормам поведінки у суспільстві, визначеним цим Кодексом, вчиняти дії, які шкодять авторитету прокуратури та можуть свідчити про нанесення ними шкоди честі і гідності прокурорської професії, які не відповідають вимогам високих моральних якостей, вплинули на думку громадськості, сформували суспільне уявлення про прокурорів у вкрай негативному світлі.

Як вірно встановлено судом, 16.04.2022 близько 00 год 20 хв, по вул. Незалежності, 2-Б у м. Кіцмань Чернівецької області, ОСОБА_1 під час керування автомобілем Nissan X-Trail, порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_3 .

Після прибуття на місце події працівників поліції під час спілкування з ОСОБА_1 ними виявлено ознаки алкогольного сп`яніння - відповідний запах алкоголю з порожнини рота.

За згодою ОСОБА_1 в Кіцманській багатопрофільній лікарні інтенсивного лікування проведено її огляд на стан алкогольного сп`яніння, з використанням спеціального технічного приладу Alсoscan ALP-1, яким зафіксовано позитивну пробу 1,03 проміле, тобто підтверджено перебування водія у стані алкогольного сп`яніння.

Щодо доводів позивачки, що у оскаржуваному рішенні Комісії безпідставно не враховано висновок лікаря ОСОБА_9 від 16 квітня 2022 року № 669 про відсутність ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, п. 7 і 8 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 року № 1103, в редакції чинної на час спірних правовідносин, (далі - Порядок № 1103), передбачено, що уповноважена особа Державтоінспекції забезпечує проведення огляду водія транспортного засобу в закладі охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення відповідних підстав. У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я уповноважена особа Державтоінспекції в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Крім того, відповідно до статті 266 КУпАП, у разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Згідно з вимогами пункту 2 розділу І, пункту 9 розділу ІІ та пункту 20 розділу ІІІ Інструкції, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння з ознаками такого стану. З метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках. Перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

У даному випадку, Комісією правомірно було зазначено, що висновок про результати медичного огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння, проведений лікарем-наркологом НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_9 складений о 14 год 50 хв. 16 квітня 2022 року за № 669, поза межами двох годин, а відтак, наданий висновок не є тим документом у розумінні пункту 2 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 13 квітня 2017 року № 111, пунктів 7, 8 Порядку № 1103 та статті 266 КУпАП, який може підтвердити недопущення позивачем відповідного дисциплінарного проступку.

У свою чергу, твердження ОСОБА_1 про використання одноразового мундштука спершу працівниками поліції, а потім нею не знайшли свого підтвердження під час перегляду відеофайлів події, які надійшли разом із дисциплінарною скаргою.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 43 Закону № 1697-VI прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури.

Неналежне виконання чи невиконання вимог Конституції, Законів України, Присяги прокурора, Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, підзаконних нормативно-правових актів є дисциплінарним проступком, за який прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження.

Під дискреційним повноваженням суб`єкта владних повноважень розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи такому суб`єкту при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, цей суб`єкт має можливість самостійно (на власний розсуд) обирати один з кількох варіантів рішення.

У разі установлення обставин, що свідчать про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, Комісія має повноваження прийняти рішення у дисциплінарному провадженні про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Отже, Комісія має дискреційні повноваження притягувати прокурора до дисциплінарної відповідальності за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків і накладати на нього дисциплінарні стягнення, зокрема, у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Під час прийняття рішення у дисциплінарному провадженні Комісія має врахувати характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення. Водночас Комісія, обираючи вид стягнення, не зобов`язана застосовувати такий самий вид стягнення, який був запропонований членом Комісії у висновку про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, на чому помилково наполягає позивач.

Розглядаючи дисциплінарну скаргу, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку - невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків, Комісія має надавати оцінку фактам, які можуть свідчити про наявність або відсутність в діях прокурора складу зазначеного дисциплінарного проступку, використовуючи відомості, отримані з будь-яких джерел у порядку, встановленому законодавством.

Встановлені Комісією обставини, які підтверджуються матеріалами справи та належними доказами, свідчать, що ОСОБА_1 вчинено одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, яке є підставою для застосування до прокурора дисциплінарного стягнення у виді заборони строком на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, яке є пропорційним вчиненому ним проступку.

Окрім того, Комісія є колегіальним органом, яка відповідно до Закону 1697-VII, наділена дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.

Аналогічна правова позиція також викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 квітня 2018 року № 9901/424/18, від 12 липня 2018 року № 9901/565/18, від 17 лютого 2021 року у справі № 420/3261/19.

Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції дійти висновку, що даний адміністративний позов не підлягає задоволенню, а доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу суду, оскільки застосоване до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення відповідає ступеню її вини та тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, а тому оскаржуване рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, є законним та не підлягає скасуванню.

Відповідно, не заслуговують на увагу суду апеляційної інстанції доводи скаржника про наявність законних підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, оскільки оскаржуваний наказ був прийнятий на підставі оскаржуваного рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення, яке визнано судом законним.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить до висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв`язку з цим, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

В.В. Файдюк

Повний текст виготовлено 27.02.2025 року