Справа № 640/9959/22
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/9959/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Свергун І.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України до Державної служби геології та надр України, Приватного підприємства Подільська скарбниця про визнання протиправним та скасування наказу, скасування спеціального дозволу,

ВСТАНОВИВ:

04.07.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України до Державної служби геології та надр України, Приватного підприємства Подільська скарбниця, в якому прокурор просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 126 від 23.04.2019, в частині надання спеціального дозволу на користування надрами ПП «Подільська скарбниця» (); визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2019 № 6384, виданий Державною службою геології та надр України ПП «Подільська скарбниця» () для видобування корисних копалин (промислова розробка) пісковику та крейди на території Західної ділянки родовища Порогівське Ямпільського району Вінницької області.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2022 відкрито провадження в адміністративній справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Автоматизованою системою документообігу Луганського окружного адміністративного суду для розгляду цієї адміністративної справи визначена суддя Свергун І.О.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27.01.2025 справу прийнято до провадження.

27.02.2025 від прокурора до суду надійшла заява про зміну предмету позову, в якій прокурор просить прохальну частину позовної заяви викласти її в наступному вигляді:

1. Визнати протиправними дії Державної комісії України по запасах корисних копалин і Державної служби геології та надр України щодо розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки доцільності розподілу Порогівського родовища пісковиків та скасування рішення засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин, оформлене протоколом від 25.10.2018 № 4560.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 126 від 23.04.2019, в частині надання спеціального дозволу на користування надрами ПП «Подільська скарбниця» ().

3. Визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами від 27.11.2019 № 6384, виданий Державною службою геології та надр України ПП «Подільська скарбниця» ( ).

Також від прокурора надійшла заява про залучення співвідповідача, в якій прокурор просить залучити Державну комісію України по запасах корисних копалин (), як відповідача, у зв`язку із заявленням позовної вимоги щодо визнання їх дій протиправними та скасування протоколу № 4560 від 25.10.2018.

Розглянувши вказані заяви, суд дійшов такого.

Згідно з частиною першою статті 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За змістом положень частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, якщо вони пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Зміна предмету адміністративного позову здійснюється шляхом заміни одних позовних вимог іншими, доповненням позовних вимог новими, вилученням деяких із позовних вимог, пред`явленням цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з відповідними позовними вимогами до відповідача. Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Тобто зміна (доповнення) підстав позову - це зміна (доповнення) обставин, на яких ґрунтується вимога позивача, фактичних та/або юридичних.

Водночас, загальноприйняте тлумачення терміну/дії «зміна» передбачає зміну чого-небудь чимось іншим, перетворення чогось у дещо інше, наприклад, відносно даної ситуації, передбачає зміну (заміну) предмету позову іншим предметом, а не фактичне формування в рамках існуючого позову іншого (додаткового/нового) позову, що забезпечує при здійсненні адміністративного процесу дотримання принципу правової визначеності по відношення до всіх учасників процесу, як складової принципу верховенства права.

Тобто під зміною предмету позову розуміється заявлення інших вимог, замість раніше визначених, при збереженні раніше існуючих підстав позову. Заявлення нових (додаткових) вимог не є зміною предмету позову, а є заявленням нових вимог, що не допускається за правилами ст. 47 КАС України.

Відтак, подання відповідної заяви не повинно призводити до заявлення по суті нового адміністративного позову.

У свою чергу, збільшення розміру позовних вимог - це їх кількісна, а не якісна зміна. Зміна розміру позовних вимог може бути викликана уточненням розрахунку ціни позову, частковим виконання спірного зобов`язання відповідачем, тобто збільшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі за тією ж раніше заявленою вимогою.

Натомість, доповнення позову новими вимогами не вважається зміною чи (збільшенням) розміру позовних вимог.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 23.12.2020 у справі № 361/822/17, розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. При цьому, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Водночас, предметом даного позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення. Характер позовної вимоги визначається характером спірних правовідносин, з якого випливає вимога позивача.

При цьому під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Відтак, подана представником позивача заява не охоплюється критерієм «зміна» предмету позову, як і не охоплюється критерієм «збільшення розміру» позовних вимог. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується заявлена позивачем вимога. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Суд зазначає, що порівняльний аналіз предмету та підстав позову, який подано позивачем первісно за позовною заявою у даній справі, та за заявою про зміну предмету позову, дозволяє дійти висновку, що позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги та нові підстави позову, а саме заявлено нові позовні вимоги до нового відповідача - Державної комісії України по запасах корисних копалин.

Таким чином, суд відмічає, що заява представника позивача про зміну предмету позову фактично містить нову позовну вимогу немайнового характеру, має самостійний предмет спору та правові підстави для звернення до суду, що вказує на одночасну зміну предмета та підстави позову, що адміністративно-процесуальним законом не допускається.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Зазначений правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від 31.01.2024 по справі № 201/4160/19, від 01.07.2024 по справі № 908/1884/23.

Верховний Суд у постанові від 06.11.2024 у справі № 640/11489/22 дійшов такого висновку:

«…Згідно з частиною першою статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви. Наслідком неприйняття цієї заяви до розгляду судом повернення її заявнику.

Згідно з частиною шостою статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Частиною шостою статті 169 КАС України передбачено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до частини сьомої статті 169 КАС України ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Отже, колегія суддів КАС ВС уважає за можливе застосувати до вказаних правовідносин за аналогією закону положення статті 169 КАС, які вказують на загальний порядок повернення позовної заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог статті 294 КАС України…».

Крім того, Верховний Суд в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року по справі №405/3360/17, аналізуючи відповідні положення статей 49, 185, 352, 353, ЦПК, які є аналогічними відповідним положенням статей 47, 169, 293, 294 КАС України, дійшов висновку, що зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог статті 353 ЦПК України, на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Ураховуючи те, що подана позивачем заява фактично є не заявою про збільшення позовних вимог, а є заявою про зміну одночасно і предмету, і підстав позову, що є неприпустимим у відповідності до положень частини першої статті 47 КАС України, та з врахуванням вищезазначених правових висновків Верховного Суду, суд дійшов висновку відсутність підстав для прийняття заяви про збільшення позовних вимог, що має наслідком її повернення позивачеві.

За таких обставин не належить до задоволення і заява про залучення співвідповідача.

Керуючись вимогами ст. ст. 47, 167, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву прокурора про зміну предмету позову а адміністративній справі № 640/9959/22 повернути заявнику.

У задоволенні клопотання прокурора про залучення співвідповідача відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.О. Свергун