Справа № 308/17967/24
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2025-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 рокуСправа № 308/17967/24 пров. № А/857/33566/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Гудима Л.Я., Кузьмича С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 листопада 2024 року (суддя Голяна О.В., м.Ужгород),

ВСТАНОВИВ:

05.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в якому просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) від 28.09.2024 №3759-1 (далі Постанова), а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 листопада 2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись із ухваленим постановленню ухвалою, її оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить таку скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В доводах апеляційної скарги вказує, що ухвала про залишення позовної заяви без руху була винесена без позивача та його представника. Позивач не має офіційної електронної адреси та не подавав до суду заяви про надіслання будь-яких документів на електронну адресу, що зазначена в позові. Крім того, представник позивача була відсутня за межами України і не мала доступу до інтернету до 30.11.2024. Позивач отримав наручно ухвалу без руху 29.11.2024, звернувшись самостійно до суд та усунув недоліки, що у ній визначені 02.12.2024.

Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення до суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом.

Такі висновки суду першої інстанції є вірними, з таких міркувань.

Як видно з матеріалів справи, ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08 листопада 2024 року прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до РТЦК про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Призначено судове засідання на « 14» листопада 2024 року об 15 год.10 хв. у приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Вказане судове засідання було відкладено на 20.11.2024, яке здійснювалось без участі сторін, у зв`язку із їх неявкою.

При цьому, 20.11.2024 також зареєстровано клопотання представника позивача про розгляд клопотання про поновлення строку на подання позову без участі сторони позивача.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року підстави пропуску строку звернення до суду вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду визнано неповажними. Позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Вказано, що недоліки позовної заяви, потрібно усунути у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Вказана ухвала мотивована тим, що «посилання адвоката на те, що ОСОБА_1 фактично не отримав оскаржувану постанову, а отримав лише реквізити для сплати штрафу, як поважні причини пропуску строку звернення до суду, суд вважає необґрунтованими, так як ОСОБА_1 про винесення постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності стало відомо 28.09.2024, можливість своєчасного звернення до адміністративного суду з даним позовом залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер.

Направлення адвокатських запитів з метою збирання доказів не може бути підставою для штучного збільшення строку звернення до суду порівняно зі встановленим КАС України, оскільки позивач не був позбавлений можливості одночасно із зверненням до суду подати клопотання про витребування доказів, необхідних для розгляду справи.

Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення ОСОБА_1 до суду з позовом, надано не було, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання поважними причини строку звернення до суду, а тому розглядуване клопотання про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Наслідки пропуску строку звернення визначені у статті 123 КАС України».

Копія такої ухвали надіслана представнику позивача Кудіній М.Г. в її електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 21.11.2024 о 17:55 (а.с.88).

28.11.2024 в суді першої інстанції зареєстровано заяву про видання позивачу наручно ухвали від 20.11.2024. Така заява надіслана представником позивача на електронну адресу суду та підписана її електронним цифровим підписом.

02.12.2024 позивачем до суду надіслано заяву про усунення недоліків, в якій останній просить поновити строк звернення до адміністративного суду, з підстав, що наведені у цій заяві.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно із частиною п`ятою статті 251 КАС учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до частини сьомої статті 251 КАС якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

За змістом частини одинадцятої статті 251 КАС якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

У частині першій статті 18 КАС передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (частина друга статті 18 КАС).

Згідно із частиною четвертою статті 18 КАС Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 18 КАС).

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 18 КАС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

За частиною восьмою статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Як видно з матеріалів справи, позов подано через підсистему «Електронний суд» за підписом представника позивача Кудіної М.Г.

Відповідно до статті 42 КАС учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За частинами першою, другою статті 46 КАС сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Згідно із частинами першою, другою статті 55 КАС сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 КАС представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

За частиною третьою статті 60 КАС про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суду шляхом подання письмової заяви.

Як уже вказано вище, адвокат Кудіна М.Г. є представником Мешка Ю.Ю. у цій справі та має електронний кабінет у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд». З цих мотивів ухвала суду від 20.11.2024 була направлена саме в електронний кабінет представника позивача.

З огляду на ці обставини, апеляційний суд вважає за необхідне звернути увагу на постанову Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року в справі №480/8341/22, в якій зазначено, що «в ситуації, коли позивач (як фізична особа) не має офіційної електронної адреси, але її має адвокат, який представляв в суді його інтереси, суд, відповідно до приписів частини п`ятої статті 18 КАС України, надсилає електронну копію судового рішення адвокату як представнику позивача на офіційну електронну адресу, що, в розумінні приписів частини сьомої статі 251 КАС України, є належним і достатнім способом вручення судового рішення учаснику справи, з датою якого можна пов`язувати строк на його апеляційне оскарження позивачем як «учасником справи».

З наведених мотивів об`єднана палата дійшла висновку, що сам факт ненадіслання судом першої інстанції безпосередньо позивачеві копії судового рішення ухваленого за наслідками розгляду справи на паперових носіях (тобто засобами поштового зв`язку), але за наявності підтвердження належного надіслання (як і вручення) копії судового рішення представнику позивача (адвокату) із застосуванням єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не дає достатніх підстав вважати, що позивач не отримав судового рішення, відповідно не міг знати про результат розгляду своєї справи, з яким він, власне, не погоджується.

Вказана позиція також підтримана Верховним Судом у постановах від 9 січня 2025 року у справі № 480/11349/23 та 9 лютого 2025 року у справі № 440/8024/23.

Так, ухвала судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року про залишення позовної заяви без руху надіслана представнику позивача Кудіній М.Г. в її електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 21.11.2024 о 17:55 (а.с.88). Сама ж апелянт зазначає, що 25.11.2024 вона виїхала за кордон, однак зважаючи на те, що ухвала доставлена до електронного кабінету після 17:00 год, то вона вважається врученою 22.11.2024, тобто до 25.11.2024 представник позивача мала можливість повідомити свого довірителя про наявність такої ухвали. До того ж, відсутність як і відомостей про ухвалу, так і те, що у представника був відсутній доступ до інтернету, і те, що позивач за його власноручною заявою звернувся до суду про отримання копії такої ухвали, спростовується заявою ОСОБА_2 про видачу на руки позивачу такої ухвали, яка надіслана до суду 28.11.2024 о 15:35 з електронної пошти представника на офіційну електронну пошту суду.

Таким чином, являються безпідставними доводи апелянта про те, що суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали допустив порушення вимог процесуального права, що призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Наведені ж в апеляційній скарзі доводи не спростовують і не містять вагомих та обґрунтованих аргументів, які б давали підстави стверджувати про інше, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 листопада 2024 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді Л. Я. Гудим
С. М. Кузьмич