Справа № 500/6792/24
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/6792/24

25 лютого 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Осташа А. В. за участю: секретаря судового засідання Хоміцької С.О., представника позивача - Малюка Є.В., представника відповідача - Стрілкової М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРД ІНВЕСТ" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №5 від 22.08.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Борд Інвест" (далі- позивач, ТОВ "Борд Інвест") звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області (далі- відповідач, ГУ ДПС у Тернопільській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати прийняте ГУ ДПС у Тернопільській області податкове повідомлення - рішення №5 від 22.08.2024, яким товариству нараховано пеню у розмірі 793 686,65 грн. за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Борд Інвест" з питань перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по зовнішньоекономічному експортному контракту від 27.10.2021 № ТВ-2021-67/S-01 за період з 27.10.2021 по 10.07.2024 і по зовнішньоекономічному контракту від 01.03.2023 № 01032023 за період з 01.03.2023 по 10.07.2024, відповідач дійшов хибних висновків про порушення підприємством ч.ч.1,2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 року №18 (зі змінами та доповненнями), за що на підставі ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.

Позивач наголошує, що такі висновки відповідача безпідставні та необґрунтовані, оскільки посилається на норми п. 69.9. Підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України та вважає, що перебіг строку завершення валютних операцій, визначений відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та п. 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління Національного банку України №5 від 02.01.2019, був зупинений. Тому, граничний строк розрахунку за валютними операціями ТОВ «Борд Інвест», був зупинений.

Позивач також зазначає, що відповідно до п. 58.2 ст. 58 Податкового кодексу України, ППР надсилається (вручається) за кожною штрафною санкцією, тобто за кожним штрафом окремо. Тобто у разі застосування штрафів за кілька правопорушень штрафи за кожним з них мають надсилатися окремим ППР. Відтак оскаржуване податкове повідомлення рішення, всупереч наведеній нормі, складено за два окремих «начебто» порушення єдиним документом. Тому таке ППР підлягає скасуванню вже з тієї причини, що надсилання такого «об`єднаного» ППР є діями не в спосіб, встановлений законом, тож суперечить ч. 2 ст. 19 Конституції України.

Крім того, позивач просить врахувати, що порушення строків щодо повернення валютної виручки, відбулось через наявність форс-мажорних обставин, що підтверджено відповідним сертифікатом, листами контрагента за зовнішньоекономічним контрактом та листами від митного органу.

З урахуванням викладеного, вважає що спірне податкове повідомлення-рішення №5 від 22.08.2024 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 18.11.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 25.11.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче засідання на 20.01.2025.

На адресу суду 23.12.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказано, що перевіркою дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 27.10.2021 та 01.03.2023, згідно із наданими документами, встановлено, що позивачем, за результатами проведеної перевірки щодо дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічному контракту від 27.10.2021 №ТВ-2021-67/S-01 за період з 27.10.2021 по 10.07.2024 і по зовнішньоекономічному контракту від 01.03.2023 № 01032023 за період з 01.03.2023 по 10.07.2024 встановлено порушення ч.ч.1,2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 року №18 (зі змінами та доповненнями) по зовнішньоекономічному експортному контракту від 27.10.2021 № ТВ-2021-67/S-01, а саме несвоєчасне надходження валютної виручки на суму 26 230,33 євро (1 048 987,62 грн.) та порушення ч.ч.1,3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 року №18 (зі змінами та доповненнями) по зовнішньоекономічному імпортному контракту від 01.03.2023 №01032023, а саме несвоєчасне повернення коштів. Враховуючи вищевикладене, та на підставі Акту від 25.07.2024 № 9445/19-00-07-05/41429531 Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРД ІНВЕСТ», Головним управлінням ДПС у Тернопільській області прийнято податкове повідомлення - рішення №5 від 22.08.2024, яким товариству за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, що на підставі ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нараховано пеню у розмірі 793686,65 грн.

В спростування тверджень позивача щодо необхідності застосування п. 69.9. Підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, зазначають що в даному випадку слід застосовувати Закон України «Про валюту і валютні операції», оскільки такий є спеціальним законом, який регулює, не сферу справляння податків і зборів, а сферу здійснення валютних операцій, валютного контролю та валютного нагляду, отже питання строків та відповідальності за їх порушення врегульовано саме зазначеним Законом, зміна положень якого здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. При цьому якщо положення інших законів суперечать положенням Закону «Про валюту і валютні операції», застосовуються положення саме Закону «Про валюту і валютні операції».

Щодо посилань позивача на форс - мажорні обставини, то вказує, що поданий позивачем Сертифікат № 6500-24-0418 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий Херсонською Торгово-промисловою палатою відповідно до листа від 26.02.2024 №27.01-01/12-18, не приймається до уваги контролюючим органом, оскільки останній не надав жодного належного документа для підтвердження дії форс-мажорних обставин в ньому не зазначено, а для перевірки не надано оригіналів, належним чином перекладених та завірених копій документів компетентних державних органів, що підтверджують факт обставин і визнають події та їх наслідки надзвичайною ситуацією на певній території, що також унеможливлює ідентифікувати інформацію про заявлені форс-мажорні обставини з інформацією, яка є доступною у відкритих джерелах.

З огляду на викладене, відповідач просить суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Протокольною ухвалою суду від 20.01.2025 оголошено перерву у підготовчому судовому засіданні до 17.02.2025.

13.02.2025 представник позивача надіслав клопотання про розгляд справи без його участі.

Протокольною ухвалою суду від 17.02.2025 підготовче судове засідання у справі закрито та призначено справу до судового розгляду на 25.02.2025.

Ухвалою суду від 21.02.2025 задоволено клопотання представника позивача про участь в судовому засідання в режимі відеоконференції.

Представник відповідача у клопотанні від 25.02.2025 просила долучити документи до матеріалів справи.

В судовому засіданні 25.02.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги повністю з мотивів викладених у позові, представник відповідача заперечила проти позовних вимог з мотивів, раніше викладених у відзиві.

Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Як встановлено судом, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Борд Інвест» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з основним видом економічної діяльності « 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин». З 01.08.2017 зареєстрований платником податку на додану вартість.

На підставі направлення від 11.07.2024 року № 2690/07-05, виданого ГУ ДПС у Тернопільській області та на підставі направлення від 17.07.2024 року № 2774/07-05, виданого ГУ ДПС у Тернопільській області, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20. підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, абзацу З підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами та доповненнями) на підставі наказу ГУ ДПС у Тернопільській області від 11.07.2024 № 1561-п, та наказу ГУ ДПС у Тернопільській області від 17.07.2024 № 1602-п. проведена документальна позапланова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРД ІНВЕСТ» з питань дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічному контракту від №TB-2021-67/S-01 за період з 27.10.2021 по 10.07.2024, по зовнішньоекономічному контракту від 01.03.2023 №01032023 за період з 01.03.2023 по 10.07.2024, відповідно до затвердженого плану (переліку питань) документальної позапланової виїзної перевірки.

За результатами проведеної перевірки Головним управлінням ДПС у Тернопільській області складено Акт від 25.07.2024 №9445/19-00-07-05/41429531 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРД ІНВЕСТ» .

Проведеною перевіркою дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічному контракту від 27.10.2021 № ТВ-2021-67/S-01 за період з 27.10.2021 по 10.07.2024 і по зовнішньоекономічному контракту від 01.03.2023 № 01032023 за період з 01.03.2023 по 10.07.2024 встановлено порушення, а саме:

- частини першої, частини другої статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 року №18 (зі змінами та доповненнями) по зовнішньоекономічному експортному контракту від 27.10.2021 № ТВ-2021-67/S-01, укладеному з фірмою-нерезидентом UAB "Elektrenu Energetikos Remontas" (Savanoriu pr. 109, Kaunas, Lithuania), а саме несвоєчасне надходження валютної виручки на суму 26 230,33 євро (1 048 987,62 грн.);

- частини першої, частини третьої статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 року №18 (зі змінами та доповненнями) по зовнішньоекономічному імпортному контракту від 01.03.2023 №01032023 укладеному з фірмою-нерезидентом ELIN AGRO TARIM URUNLERI LIMITED SIRKETI (Pasakent Mah. Sehit Ayhan Ozay Cad.Aka Sitesi No.5 Ic Kapi No.5 Bandirma/Balikesir, Turkey), а саме несвоєчасне повернення коштів на суму на суму 180 000 дол.США (6 582 348,00 грн.), на суму 216 000 дол.США (7 898 817,60 грн.), на суму 180 000 дол.США (6 582 348,00 грн.), на суму 180 000 дол.США (6 527 862,00 грн.), на суму 50 000 дол.США (1 866 025,00 грн.), на суму 150 000 дол.США (5 692 260,00 грн.).

На підставі вказаного вище Акту перевірки, Головним управлінням ДПС у Тернопільській області прийнято податкове повідомлення - рішення №5 від 22.08.2024, яким товариству за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД нараховано пеню у розмірі 793686,65 грн.

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 р. №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, серед іншого проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України визначено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

При цьому згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75 статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Під час здійснення планових перевірок платників податків, які є фінансовими агентами, предметом перевірки також є дотримання фінансовими агентами вимог статті 39-3 цього Кодексу.

Крім цього, у відповідності до п.п. 78.1.15, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: неподання платником податків або подання з порушенням вимог пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу звіту про контрольовані операції, повідомлення про участь у міжнародній групі компаній, звіту в розрізі країн міжнародної групи компаній, глобальної документації (майстер-файлу) та/або документації з трансфертного ціноутворення;

За змістом п. 81.1 ст. 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 р. №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 р. № 2473-VIII (далі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Приписами статті 4 Закону № 2473-VIII визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.

У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Положеннями частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

За змістом ч.5 ст.11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (ч.2 ст.13 Закону № 2473-VIII).

Згідно із ч.3 ст.13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно пункту 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, - «Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.».

У зв`язку з введенням Указом Президента України вiд 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану в Україні, Правлінням НБУ прийнято Постанову вiд 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", із змінами i доповненнями вiд 07.07.2022, якою встановлено з 05 квітня 2022 року граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів 180 календарних днів.

Для операцій, що проведені до 05.04.2022, граничні строки розрахунків становлять 365 календарних днів.

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» від 20.05.1999 р. №679-XIV визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Згідно з п. п. 2 п. 6 Інструкції Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару, а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією.

Відповідно до п. п. 2 п. 7 Інструкції банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

За приписами п. 8 Інструкції банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (включаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності).

Згідно із п.п. 3 п. 9 Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків, зокрема: у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM- 40 "Імпорт", IM-41 "Реімпорт", IM-51 "Переробка на митній території", IM-72 "Безмитна торгівля", IM-75". Відмова на користь держави", IM-76 "Знищення або руйнування" (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).

За змістом ч. 2 та 7 ст.11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд здійснюється агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу. Банки як уповноважені установи - агенти валютного нагляду під час проведення ними валютних операцій здійснюють безпосередній нагляд за виконанням вимог валютного законодавства резидентами (крім інших уповноважених установ) та нерезидентами, що здійснюють валютні операції через ці уповноважені установи.

Пунктом 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Національного банку України від 07.07.2022 р. № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022 року.

За змістом ч.7 ст.13 Закону № 2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Відповідно до ч.5 ст.13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

За змістом ч.8 ст.13 Закону № 2473-VIII Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Згідно з частиною шостою ст. 13 Закону № 2473 у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою ст. 13 Закону № 2473, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою ст. 13 Закону № 2473, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої ст. 13 Закону № 2473 зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Щодо посилання позивача на пп. 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, суд зазначає наступне.

Законом України № 2118-IX від 03.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено пунктом 69. Відповідно до підпункту 69.9 пункту 69 для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Також, підпунктом 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Тобто нормами вказаного пункту визначено певні особливості справляння податків і зборів на певний період часу - на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Проте, питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно Законом України «Про валюту і валютні операції». Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону (стаття 3).

Відповідних змін до Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині зупинення перебігу строків не вносилось. Не зупинялись відповідні строки і нормативними документами Національного банку України, який відповідно до частини першої статті 13 Закону №2473-VIII встановлює граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Навпаки, пунктом 14-2 Постанови Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (в редакції Постанови від 4 квітня 2022 року N 68) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05 квітня 2022 року зменшено з 365 днів до 90 календарних днів. В подальшому граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05 квітня 2022 року згідно Постанови Національного банку України від 07.06.2022 №113 становили 120 днів, а згідно Постанови Національного банку України від 07.07.2022 №142 - 180 днів

Суд вважає, що така норма може бути застосована до строків, визначених як податковим так і іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, але виключно у податковій сфері (у сфері справляння податків і зборів).

Однак, як вже було зазначено Закон України «Про валюту і валютні операції» є спеціальним законом, який регулює, не сферу справляння податків і зборів, а сферу здійснення валютних операцій, валютного контролю та валютного нагляду, отже питання строків та відповідальності за їх порушення врегульовано саме зазначеним Законом, зміна положень якого здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. При цьому якщо положення інших законів суперечать положенням Закону «Про валюту і валютні операції», застосовуються положення саме Закону «Про валюту і валютні операції».

Тобто про зупинення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів мали бути внесені відповідні зміни до Закону України «Про валюту і валютні операції», чого законодавцем зроблено не було.

Отже, суд приходить до висновку, що підпункт 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, не є конкуруючими нормами, і те що підпункт 69.9 пункту 69 прийнятий пізніше у часі (07.03.2022 р.) не є підставою для його застосування до спірних правовідносин.

Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постановах від 23.07.2024 року у справі №240/25642/22 та від 29.08.2024 року у справі № 280/7416/23, що враховується судом відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.

Щодо доказів про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), які були надані ТОВ «БОРД ІНВЕСТ» контролюючому органу при проведені перевірки, суд вказує на таке.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону № 2473, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Як свідчать матеріали справи, ТОВ «БОРД ІНВЕСТ» щодо надання доказів про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), як до перевірки, так і до заперечення на акт перевірки надано Сертифікат №6500-24-0418 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий Херсонською Торгово-промисловою палатою відповідно до листа від 26.02.2024 №27.01-01/12-18 (на №5/2 від 26.02.2024 вх. 17-01.01/12 від 26.02.2024), яким засвідчуються форс-мажорні обставини: повінь в Туреччині, в результаті якої, товар компанії ELIN AGRO TARIM URUNLER1 LIMITED SIRKETI по контракту від 01.03.2023 №01032023, що зберігався на складі митниці був пошкоджений та набув неналежного стану, що підтверджується Митною службою Турецької Республіки.

Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання - 06 вересня 2023 року, дата закінчення - 21 лютого 2024 року (169 календарних днів).

Однак, даний Сертифікат не містить інформації щодо місця настання форс-мажорних обставин (повені); адреси складу, де зберігався товар, який був пошкоджений та набув неналежного стану у зв`язку із стихійним лихом; також не містить юридичної адреси та назви країни резидентства іноземного контрагента, що стороною вищезазначеного зовнішньоекономічного договору.

Разом з тим, ТОВ «БОРД ІНВЕСТ» до перевірки надано лист нерезидента фірми ELIN AGRO TARIM URUNLERI LIMITED SIRKETI (Turkey) від 08.09.2023 (контролюючим органом детально була надана відповідь на заперечення на акт перевірки щодо аналізу зазначеного Сертифіката та листа від 08.09.2023 та лист від 02.10.2023 від нерезидента фірми ELIN AGRO TARIM URUNLERI LIMITED SIRKETI (Turkey)).

При цьому суд зазначає, що згідно аналізу зазначених документів щодо дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), неможливо достовірно ідентифікувати місце виникнення та період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) - повені на складі митниці в Туреччині, а також встановити причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом № 01032023, укладеним з фірмою-нерезидентом ELIN AGRO TARIM URUNLERI LIMITED SIRKETI (Turkey) на імпорт полістиролу та інших полімерів в первинних формах.

Сертифікат, виданий Херсонською Торгово-промисловою палатою відповідно до листа від 26.02.2024 № 27.01-01/12-18 (на №5/2 від 26.02.2024 вх. 17-01.01/12 від 26.02.2024), який засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) не містить інформації щодо виду, кількості та вартості пошкодженого товару. Не зазначено, а для перевірки не надано оригіналів, належним чином перекладених та завірених копій документів компетентних державних органів, що підтверджують факт обставин і визнають події та їх наслідки надзвичайною ситуацією на певній території, що також унеможливлює ідентифікувати інформацію про заявлені форс-мажорні обставини з інформацією, яка є доступною у відкритих джерелах.

ДПС звертає увагу, що ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор (обставини непереборної сили) - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні скаржник, який посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинен довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 15.06.2023 у справі №910/8580/22.

Разом з тим, у скарзі відсутні обґрунтування наявності причинно-наслідкового зв`язку між повінню на складі митниці в Туреччині, та неможливістю виконання конкретного зобов`язання, відсутності альтернативних можливостей виконання такого зобов`язання, а також інших доказів, які б підтвердили наявність форс-мажорних обставин.

Крім того, слід зазначити, що сертифікат Торгово-промислової палати України, який підтверджує наявність форс-мажорних обставини, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а враховується у сукупності з іншими доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17, від 23.08.2023 у справі № 910/6234/22.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення №5 від 22.08.2024, яким нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 793 686,65 грн., прийнято відповідачем обґрунтовано, у зв`язку з чим останнє не підлягає скасуванню.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРД ІНВЕСТ" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №5 від 22.08.2024 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 28 лютого 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "БОРД ІНВЕСТ" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Микулинецька, 46,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46005, код ЄДРПОУ/РНОКПП 41429531);

відповідач:

- Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Білецька, 1,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46003, код ЄДРПОУ/РНОКПП 44143637);

Головуючий суддя Осташ А.В.