Справа № 640/7251/22
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження

28 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/7251/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (далі - відповідач), в якому позивач просить:

1) визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо неврахування до страхового стажу при призначенні пенсії за віком ОСОБА_1 періодів роботи: з 02 травня 1991 року по 31 травня 1992 року, з 01 червня 1992 року по 30 вересня 1992 року, з 01 липня 1994 року по 04 листопада 1994 року, з 04 листопада 1994 року по 11 лютого 2000 року;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві перерахувати ОСОБА_1 пенсію за віком та здійснювати її виплату починаючи з 25 травня 2021 року з врахуванням до страхового стажу періодів роботи: з 02 травня 1991 року по 31 травня 1992 року, з 01 червня 1992 року по 30 вересня 1992 року, з 01 липня 1994 року по 04 листопада 1994 року, з 04 листопада 1994 року по 11 лютого 2000 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Законом України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до положень абзаців другого-четвертого пункту 2 розділу ІІ Закону № 2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399 цю справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Автоматизованою системою документообігу Луганського окружного адміністративного суду для розгляду цієї адміністративної справи визначено суддю Чернявську Т.І.

Згідно з частиною чотирнадцятою статті 31 КАС України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Відповідно до частини першої статті 32 КАС України усі адміністративні справи в суді першої інстанції, крім випадків, встановлених цим Кодексом, розглядаються і вирішуються суддею одноособово.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне вказану адміністративну справу прийняти до провадження та продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України, повторно розпочавши розгляд справи по суті.

Також при прийнятті справи до провадження суд вважає за необхідне вирішити клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, заявлене позивачем у позовній заяві від 09 травня 2022 року б/н та заяві від 09 травня 2022 року б/н щодо поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду, що додана до позовної заяви.

В заяві від 09 травня 2022 року б/н про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду позивач зазначила, що 24 вересня 2021 року із електронної пенсійної справи, а саме з рішення відповідача № 36 при перевірці зарахованого загального стажу вона дізналася, що відповідач не повністю врахував стаж для обчислення пенсії за віком. 24 вересня 2021 року позивач подала заяву до відповідача щодо врахування до стажу для призначення пенсії за віком спірних періодів роботи. Відповідач листом від 22 жовтня 2021 року № 27942-28312/Д-02/8-2600/21 повідомив позивача про причини незарахування спірних періодів роботи.

У зв`язку з встановленням з 12 березня 2020 року на території України карантину, а з 24 лютого 2022 року введенням воєнного стану позивач не змогла своєчасно звернутися до суду з цим позовом. З урахуванням викладеного, позивач просить поновити їй строк звернення до суду.

Відповідач у відзиві на позовну заяву від 10 червня 2022 року № 2600-0903-7/64617 заперечував проти поновлення позивачу строку звернення до суду та просив залишити позовну заяву без розгляду на підставі частини третьої статті 123 КАС України, посилаючись на той факт, що листом відповідача від 12 січня 2021 року № 2600-0303-8/3077 на заяву позивача від 21 грудня 2020 року № 13326 про призначення пенсії за віком, останню було повідомлено про неможливість врахування спірного стажу під час розрахунку та призначення пенсії. Саме з цієї дати позивач обізнана з позицією відповідача щодо підстав неврахування спірних періодів роботи до страхового стажу.

Вирішуючи клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з такого.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, за змістом наведеної процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

На думку суду, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 грудня 2020 року у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі № 340/1019/19).

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач 10 серпня 2021 року звернулась до територіального органу Пенсійного фонду України з заявою, зареєстрованою за № 8169, про призначення пенсії за віком. Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві від 18 серпня 2021 року № 36 позивачу призначена пенсія за віком з 25 травня 2021 року. Заявою від 24 вересня 2021 року, зареєстрованою за № 28312/Д-2600-21, позивач просила відповідача пояснити причини незарахування до страхового стажу при призначенні пенсії спірних періодів роботи. На своє звернення позивач отримала від відповідача лист від 22 жовтня 2021 року № 27942-28312/Д-02/8-2600/21, в якому роз`яснено причини незарахування до загального страхового стажу спірних періодів роботи. До суду з цим позовом позивач звернулась 09 травня 2022 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18, від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18) та дійшла такого правового висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. Водночас триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Отже, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

У межах спірних правовідносин позивач без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати (у наступному місяці після звернення з заявою про призначення пенсії) звернулась до пенсійного органу із заявою щодо з`ясування обставин неправильного обрахунку пенсії, тобто почала вчиняти активні дії щодо захисту свого порушеного права.

З огляду на введений в Україні Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому був продовжений і триває дотепер, та активну фазу військової агресії Російської Федерації проти України по всій території країни у першому півріччі 2022 року, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку та поновити позивачу пропущений строк звернення до суду.

Посилання відповідача на лист від 12 січня 2021 року № 2600-0303-8/3077, яким він надавав позивачу інформацію щодо обчислення страхового стажу при первинному зверненні з заявою про призначення пенсії за віком, суд відхиляє, оскільки такий лист не стосується спірних правовідносин, які виникли на підставі заяви від 10 серпня 2021 року, зареєстрованої за № 8169, про призначення пенсії за віком пізніше у часі.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду і підстави, вказані нею у заяві, визнані судом поважними, суд дійшов висновку, що клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду на підставі частини третьої статті 123 КАС України є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 9, 12, 18, 31, 32, 80, 121, 122, 123, 159, 241, 243, 248, 256, 257, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти адміністративну справу до провадження.

Розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), повторно розпочавши розгляд справи по суті.

Визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії у адміністративній справі № 640/7251/22.

Відмовити Головному управлінню Пенсійного фонду України в м. Києві у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Запропонувати сторонам у разі зміни фактичних обставин по цій справі повідомити суду про таке протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання цієї ухвали шляхом направлення додаткових письмових пояснень в електронній формі через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» зі скріпленням електронним підписом учасника справи (його представника) або у паперовій формі шляхом надіслання поштовим зв`язком на тимчасову адресу для листування (абонементна скринька 4585, м. Дніпро, вул. Будівельників, буд. 28, поштовий індекс 49089).

Справа розглядатиметься суддею Чернявською Т.І. одноособово.

Ухвалу про прийняття справи до провадження направити позивачу на адресу електронної пошти, зазначену в позовній заяві (ІНФОРМАЦІЯ_1), а відповідачу до електронного кабінету за допомогою підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Звернути увагу сторін на те, що згідно з частиною восьмою статті 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження на здійснення представництва (самопредставництва) в Луганському окружному адміністративному суді, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Повідомити позивача про можливість реєстрації в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) - «Електронний суд» для обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо цієї справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.І. Чернявська