Справа № 520/22664/24
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

27 лютого 2025 р. справа № 520/22664/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, 61002, ) про поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУ НП в Харківській області» від 22.07.2024 №702;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 01.08.2024 №343 о/с, яким звільнено зі служби оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області, капітана поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області на посаді з 01.08.2024;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 01.08.2024 по день прийняття судом рішенням про поновлення на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 (суддя Єгупенко В.В.) адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження.

Відповідно до Розпорядження керівника апарату Харківського окружного адміністративного суду №03-05/131 від 27.11.2024 "Про призначення повторного автоматичного розподілу справ" та згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2024 справу розподілено новому складу суду та передано в провадження судді Біленського О.О. (підстава проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи - закінчення терміну повноважень).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу №520/22664/24 прийнято до розгляду судді Біленського О.О.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач до 01.08.2024 проходив службу на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області. 01.08.2024 позивачу вручено наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 01.08.2024 №343 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції. Відповідно до змісту зазначеного наказу, він прийнятий на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУ НП в Харківській області» від 22.07.2024 №702. Позивач не погоджується із застосованим до нього дисциплінарним стягненням у вигляді звільнення зі служби в національній поліції та вважає наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУ НП в Харківській області» від 22.07.2024 №702 та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 01.08.2024 №343 о/с протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Представником відповідача, Головного управління Національної поліції в Харківській області, подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що за результатом проведеного службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 21.06.2024, перебуваючи на службі, на своєму робочому місці знаходився у стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги пункту 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, щодо заборони поліцейському перебувати на службі у нетверезому стані, тим самим порушив визначену частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» Присягу працівника поліції, у частині вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки. Вказане призвело до порушень вимог пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського. Враховуючи викладене, відповідач вважає оскаржувані накази правомірними та такими, що не підлягають скасування.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

24.06.2024 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка УГІ ГУНП в Харківській області від 21.06.2024 №1185/119-15-2024 щодо перебування на службі оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області (далі ВП №1 ХРУП №1) капітана поліції ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння.

Наказом ГУНП в Харківській області від 25.06.2024 №1411 «Про призначення та проведення службового розслідування» за вказаним фактом призначено службове розслідування.

Наказом ГУНП в Харківській області від 08.07.2024 №1493 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Харківській області від 25.06.2024 №1411 до 24.07.2024.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що 21.06.2024 о 08:50 год. капітан поліції ОСОБА_1 прибув на своє робоче місце до ВП №1 ХРУП №1 для виконання своїх службових завдань відповідно до функціональних обов`язків. У капітана поліції ОСОБА_1 начальником СКП ВП №1 ХРУП №1 підполковником поліції ОСОБА_2 , який є його безпосереднім керівником, були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння.

Про вказану подію підполковник поліції ОСОБА_2 відразу повідомив начальника ВП № 1 ХРУП №1 полковника поліції ОСОБА_3 . На виконання наказу ГУНП в Харківській області від 29.12.2023 №2388, з метою активізації роботи щодо зміцнення службової дисципліни, попередження надзвичайних подій серед особового складу ГУНП в Харківській області, дотримання принципів діяльності органів та підрозділів Національної поліції України мобільною групою поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області у складі майорів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 здійснено виїзд на місце події, де капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння в медичному закладі КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер», розташованому за адресою: вул. Ахієзерів, буд. 18А, м. Харків, на що останній надав свою згоду та, прямуючи до службового автомобіля, який знаходився поряд з підрозділом, капітан поліції ОСОБА_1 виявив бажання пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою сертифікованого газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820» (сертифікат перевірки від 05.10.2017 №UA.TR.001 101-17 Rev.0, свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №П51QM149308323).

Відповідно до роздруківки результату тестування на алкоголь газоаналізатору «DRAGER ALKOTEST 6810», прилад №ARLJ 0466, принтер №ARLG 0592, тест №280, останнє калібрування 02.10.2023, дата та час проведення тестування 21.06.2024 о 09:47, інспектором ВП УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 проведено тестування ОСОБА_1 , результат тесту 2,78 проміле, в роздруківці результату тестування останній також поставив свій підпис.

Вказана подія зафіксована на службовий портативний відеореєстратор №/75 поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області.

Дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області у ході вивчення службової документації чергової частини ВП №1 ХРУП №1: книги нарядів (інв. №2307 від 30.05.2024) та журналу проведення інструктажів (інв. №2173 від 01.01.2024) встановлено, що 21.06.2024 капітан поліції ОСОБА_1 на чергування у жоден з нарядів не заступав.

Опитаний в ході проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 пояснив, що 21.06.2024 приблизно о 08:50 год. він прибув на службу до ВП №1 ХРУП №1. Знаходячись на своєму робочому місці, приблизно о 09:10 год. капітан поліції ОСОБА_1 на другому поверсі адміністративної будівлі зустрів свого безпосереднього керівника начальника СКП підполковника поліції ОСОБА_2 , який під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 зробив йому зауваження про те, що він перебуває з явними ознаками алкогольного сп`яніння і те, що про вказаний факт він зобов`язаний повідомити керівництво. Потім запросив капітана поліції ОСОБА_1 до свого службового кабінету. Цього ж дня, приблизно о 09:40 год. до ВП №1 ХРУП №1 прибули поліцейські УГІ ГУНП в Харківській області, які запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння у медичному закладі або на місці за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820» На вказану пропозицію капітан поліції ОСОБА_1 погодився та пройшов огляд на стан сп`яніння на місці за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820». Пройшовши відповідний огляд, результат виявився 2,78 проміле. Капітан поліції ОСОБА_1 з результатами огляду погодився та повідомив, що він дійсно вживав спиртні напої вчора. У подальшому капітана поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків та у зв`язку із тим, що останній повідомив про погіршення самопочуття останнього відправлено до медичного закладу для проходження медичного огляду та відкриття за необхідністю листка непрацездатності. Табельна вогнепальна зброя була здана до чергової частини. Свою вину капітан поліції ОСОБА_1 визнав та зазначив, що у подальшому він більше не буде допускати аналогічних порушень службової дисципліни.

Опитаний заступник начальника відділу поліції начальник СКП ВП №1 ХРУП №1 підполковник поліції ОСОБА_2 пояснив, що 21.06.2024 з ранку він знаходився на своєму робочому місці. Приблизно о 09:10 год. на другому поверсі адміністративної будівлі він зустрів капітана поліції ОСОБА_1 , який перший день вийшов на службу після лікарняного. Під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 у нього були наявні ознаки алкогольного сп`яніння. У подальшому підполковник поліції ОСОБА_2 запросив капітана поліції ОСОБА_1 до свого службового кабінету, де повідомив останньому, що оскільки той знаходиться у нетверезому стані, він зобов`язаний доповісти про цей факт керівництву. Після цього, підполковник поліції ОСОБА_2 доповів начальникові ВП №1 ХРУП №1 полковнику поліції ОСОБА_6 про те, що його підлеглий прибув на службу у нетверезому стані. Приблизно о 09:45 год. до службового кабінету підполковника поліції ОСОБА_2 , де продовжував знаходитись капітан поліції Шмаков О.О., зайшли поліцейські УГІ ГУНП в Харківській області, які також виявивши ознаки алкогольного сп`яніння запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння у медичному закладі або на місці за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820». Останній погодився пройти огляд на місці за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820», результат виявився 2,78 проміле. Вказаний факт був задокументований поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області. Після цього, керівник підрозділу полковник поліції ОСОБА_3 своїм усним наказом відсторонив капітана поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків, наказав здати табельну вогнепальну зброю та відправив його до медичного закладу для проходження медичного огляду та за необхідністю відкриття листка непрацездатності, оскільки капітан поліції ОСОБА_1 повідомив про погіршення свого самопочуття.

Опитаний заступник начальника СКП майор поліції ОСОБА_7 також підтвердив той факт, що капітан поліції ОСОБА_1 21.06.2024 о 09:00 год. вийшов на службу з ознаками алкогольного сп`яніння. Під час спілкування від капітана поліції ОСОБА_1 відчувався характерний запах алкоголю з порожнини рота. Про цей факт безпосередній керівник підполковник поліції ОСОБА_2 відразу доповів начальникові підрозділу.

Опитаний начальник ВП №1 ХРУП №1 полковник поліції ОСОБА_3 пояснив, що у підпорядкованому йому підрозділі на посаді оперуповноваженого СКП проходить службу капітан поліції ОСОБА_1 , який характеризується негативно. Декілька днів тому капітан поліції ОСОБА_1 самовільно залишив службу, перебуваючи у наряді за планом «Фортеця» та не виконав наказ про необхідність прибути на визначене місце для забезпечення охорони публічного порядку, про що було також повідомлено вищому керівництву та за вказаним фактом призначено та проведено службове розслідування. Під час виконання своїх посадових обов`язків капітан поліції ОСОБА_1 діє на свій розсуд, при цьому не узгоджуючи свої дії з безпосереднім керівництвом. На критику керівників не завжди реагує правильно та не завжди в повній мірі погоджується із зауваженнями на свою адресу. Останнім часом він втратив повагу колективу та бажання колег працювати поряд з ним. Капітан поліції ОСОБА_1 продовжив грубо порушувати службову дисципліну. Так, 21.06.2024 начальник СКП підполковник поліції ОСОБА_2 доповів полковнику поліції ОСОБА_3 про те, що його підлеглий капітан поліції ОСОБА_1 прибув на службу з ознаками алкогольного сп`яніння. Про вказаний факт полковник поліції ОСОБА_3 негайно доповів начальникові ГУНП в Харківській області. Цього ж дня, поліцейські УГІ ГУНП в Харківській області прибули до ВП №1 ХРУП №1 для проведення огляду на стан сп`яніння капітана поліції ОСОБА_1 . Після того, як у капітана поліції ОСОБА_1 за результатами огляду був підтверджений стан алкогольного сп`яніння, останній був відсторонений від виконання службових обов`язків та у зв`язку із тим, що капітан поліції ОСОБА_1 повідомив про погіршення самопочуття останнього відправлено до медичного закладу для проходження медичного огляду та відкриття за необхідністю листка непрацездатності.

Опитані старший інспектор з ОД ВП УГІ ГУНП в Харківській області майор поліції Горожанкін С.С. та інспектор ВП УГІ ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_5 пояснили, що 21.06.2024 о 09:00 год. від начальника ВП №1 ХРУП №1 полковника поліції ОСОБА_3 до УГІ ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що оперуповноважений СКП ВП №1 ХРУП №1 капітан поліції ОСОБА_1 прибув на службу до адміністративної будівлі ВП №1 ХРУП №1 з ознаками алкогольного сп`яніння. В зв`язку з чим, майором поліції ОСОБА_4 спільно з майором поліції ОСОБА_5 , в складі мобільної групи було здійснено виїзд до вказаного підрозділу. По прибуттю на місце було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , перебуває в службовому кабінеті начальника СКП ВП №1 ХРУП №1 підполковника поліції ОСОБА_2 . Під час спілкування з капітаном поліції ОСОБА_1 у нього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, різка зміна забарвлення шкіряного покрову обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці. В подальшому майором поліції ОСОБА_4 спільно з майором поліції ОСОБА_5 в присутності підполковника поліції ОСОБА_2 капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння в КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер» за адресою: вул. Ахієзерів, буд. 18А, м. Харків на що останній надав свою згоду, проте, прямуючи до службового автомобіля, який знаходився поряд з підрозділом, капітан поліції ОСОБА_1 виявив бажання пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820».

Цього ж дня, о 09:47 год. за адресою: пр. Гагаріна, буд. 76, м. Харків, проведено огляд капітана поліції ОСОБА_1 , результат 2,78 проміле, з результатами якого він погодився, поставив свій підпис у роздруківці результатів тестування на алкоголь, від проходження огляду на стан сп`яніння в медичному закладі відмовився. Вказана подія зафіксована на службовий портативний відеореєстратор поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області.

Вивченням відеозапису з портативного відеореєстратора, закріпленого за УГІ ГУНП в Харківській області за період часу з 09:57 год. по 10:06 год. 21.06.2024 встановлено, що оперуповноважений сектору кримінальної поліції ВП №1 ХРУП №1 капітан поліції ОСОБА_1 погодився пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820», результат 2,78 проміле, з яким останній погодився та визнав, що напередодні вживав спиртні напої, поставив свій підпис у роздруківці результатів тестування на алкоголь.

За результатами перегляду матеріалів відеозапису членами дисциплінарної комісії складено відповідний акт від 29.06.2024 №1263/119-15-2024.

Відповідно до відомостей про ознайомлення особового складу СКП ВП №1 ХРУП №1 капітан поліції ОСОБА_1 був ознайомлений про необхідність суворого дотримання вимог наказу НПУ від 09.08.2022 №568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 №620 «Про заходи зміцнення службової дисципліни, а також вимог Дисциплінарного статут у, про що власноруч поставив свій підпис.

До того ж, у відомості про ознайомлення особового складу ВП №1 Харківського РУП №1 з протоколом №9 та №10 відеоселекторної наради ГУНП в Харківській області, де доводились вимоги наказу НПУ від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» капітан поліції ОСОБА_1 також поставив свій підпис.

Встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією досліджено матеріали, зібрані під час його проведення, а саме: пояснення поліцейських ВП №1 ХРУП №1 полковника поліції ОСОБА_3 , підполковника поліції ОСОБА_2 майора поліції ОСОБА_7 ; копії графіків книг та журналів з відомостями щодо несення служби поліцейських підрозділу; відомості про ознайомлення з наказами, Законами України та нормативно-правовими актами, які регламентують діяльність поліції; відеозапис з портативного відеореєстратора, результати тестування на алкоголь.

На підставі отриманих даних дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях капітана поліції ОСОБА_1 вбачаються грубі порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги поліцейського, в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Таким чином, службовим розслідуванням встановлено, що 21.06.2024 о 10:06 год. капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на службі знаходився у стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги пункту 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, щодо заборони поліцейському перебувати на службі у нетверезому стані, тим самим порушив визначену частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» Присягу працівника поліції, у частині вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Вказане призвело до порушень вимог пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського.

У ході проведення службового розслідування встановлені обставини, що обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до положень частин шостої статті 19 Дисциплінарного статуту, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (наказ ГУНП в Харківській області від 02.07.2024 №627).

Обставин, що пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 службовим розслідуванням не встановлено.

10.07.2024 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, необхідно застосувати до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 22.07.2024 №702 до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 01.08.2024 №343 о/с оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач, вважаючи наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУ НП в Харківській області» від 22.07.2024 №702 та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 01.08.2024 №343 о/с протиправними та необґрунтованими, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини у даній справі врегульовані Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується Законом (частини 1 та 2 ст. 19 Закону №580-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частинами 3 та 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, згідно пункту 1 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 3 розділу VI Порядку №893 встановлено, що строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно частин 1, 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Пунктом 2 розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

З матеріалів справи вбачається, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 призначено наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.06.2024 №1411.

Згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 08.07.2024 №1493 службове розслідування, призначене наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.06.2024 №1411, продовжено до 24.07.2024.

За результатом проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейським ГУНП в Харківській області, який 10.07.2024 затверджено начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Таким чином, судовим розглядом встановлено, що службове розслідування відносно позивача проведено Головним управлінням Національної поліції в Харківській області з дотриманням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Щодо суті встановлених в ході службового розслідування, проведеного дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області у відношенні позивача, порушень які зафіксовані у висновку службового розслідування від 10.07.2024, та які стали підставою для винесення спірних наказів про звільнення зі служби в поліції, суд зазначає наступне.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 4 та 5 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Згідно ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Частиною 7 названої вище статті передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Так, у висновку службового розслідування від 10.07.2024 зазначено, що згідно з пунктом 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», забороняє поліцейському під час несення служби перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У відповідності до пункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту поліцейський зобов`язаний безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Таким чином, як зазначила дисциплінарна комісія, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що 21.06.2024 о 10:06 год. капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на службі знаходився у стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги пункту 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, щодо заборони поліцейському перебувати на службі у нетверезому стані, тим самим порушив визначену частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» Присягу працівника поліції, у частині вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки. Вказане призвело до порушень вимог пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського.

Також, дисциплінарна комісія зазначає, що на підставі отриманих даних дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях капітана поліції ОСОБА_1 вбачаються грубі порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги поліцейського, в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

У ході проведення службового розслідування обставин, що пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 службовим розслідуванням не встановлено.

Натомість, у ході проведення службового розслідування встановлені обставини, що обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до положень частин шостої статті 19 Дисциплінарного статуту, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (наказ ГУНП в Харківській області від 02.07.2024 №627).

Пункт 3 резолютивної частини висновку службового розслідування від 10.07.2024 містить наступне рішення комісії: «За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 6, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" до

оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 /0446745/ застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.».

Суд зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України №1179 від 09.11.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706), є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №341/2022 від 17.05.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №757/2022 від 07.11.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Згідно із ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію" у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Таким чином, під час воєнного стану на поліцейського покладено додаткові повноваження та обов`язки, дотримання та виконання яких мають здійснюватись працівниками поліції сумлінно.

Відповідно до абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Таким чином, виходячи зі встановлених судом фактів, а також того, що в ході проведення службового розслідування встановлені обставини, що обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення, суд вважає, що позивачем вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий та позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі №804/8515/17.

Таким чином, факт вчинення дій, що дискредитують звання поліцейського є доведеним та підтвердженим проведенням службового розслідування.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі №819/736/18, від 26.01.2021 №2140/1342/18.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції та принижують авторитет органів Національної поліції України.

Судом підтверджено під час розгляду справи вчинення позивачем дій, що дискредитують працівника поліції.

Дискредитація Національної поліції полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Вчинення дій, що дискредитують органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12 квітня 2018 року у справі №815/3636/15, у якій суд зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям "дотримання морально-етичних норм" та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби. Дискредитація звання рядового та начальницького складу є окремою підставою для звільнення, яке не пов`язано із вчиненням правопорушення та набрання чинності рішенням суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява №63235/00).

Згідно із ч. 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (пункти 1, 2, 4, 6 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

Суд звертає увагу на те, що Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" не передбачено будь-яких критеріїв тяжкості проступку, за який поліцейський несе дисциплінарну відповідальність і відповідно до якого необхідно застосовувати той чи інший вид дисциплінарного стягнення.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного стягнення, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, начальникові ГУНП у Харківській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

Аналогічна позиція про застосування норм права у схожих правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 у справі №807/754/17, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про те, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального воєнного стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.

Зважаючи, що службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, чим підірвано авторитет Національної поліції України та порушено службову дисципліну, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, дискредитовано звання рядового органів Національної поліції, враховуючи введення воєнного стану в Україні, що додатково покладає на співробітників поліції виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, що є несумісними із подальшим проходженням служби в органах поліції, обставин, що пом`якшують відповідальність, не встановлено як в ходів службового розслідування так і в ході розгляду даної справи, відповідачем правомірно застосовано до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Харківського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані наказ ГУНП в Харківській області від 22.07.2024 №702 "«Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУ НП в Харківській області" від 22.07.2024 №702 та наказ ГУНП в Харківській області від 01.08.2024 №343 о/с "По особовому складу", яким оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), є правомірними, а отже позовні вимоги про їх скасування є такими, що не підлягають задоволенню. Решта позовних вимог є похідними, а отже також такими, що не підлягають задоволенню.

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також, згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, 61002, ) про поновлення на посаді відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.