Справа № 640/15531/22
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху після відкриття

27 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/15531/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., перевіривши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура, про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Офісу Генерального прокурора (далі відповідач), третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура (далі третя особа), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у затримці виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого на посаді заступника прокурора Вінницької області, а також у невиплаті компенсацій на всі дні невикористаних щорічних та додаткових відпусток;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого, на посаді заступника прокурора Вінницької області у розмірі 145899,00 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні щорічних відпусток у розмірі 396175,92 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні додаткових відпусток у розмірі 24940,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та визначено, що справа буде розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На виконання положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 справу № 640/15531/22 передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2025 року прийнято до провадження справу та визначено про розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху після відкриття провадження у справі з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Предмет позову це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, в яких встановлюється спосіб ліквідації правопорушення, вчиненого суб`єктом владних повноважень та іншими особами, в передбачених законом випадках, а підстава позову це ті обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутись до суду з вимогами до іншої особи.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Відповідачем у позовній заяві визначено Офіс Генерального прокурора.

Однією з позовних вимог є вимога про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у невиплаті компенсацій на всі дні невикористаних щорічних та додаткових відпусток, стягнення з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні щорічних відпусток 396175,92 грн та стягнення з відповідача на користь позивача компенсацію за невикористані дні додаткових відпусток у розмірі 24940,00 грн.

Разом з цим, дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що Вінницькою обласною прокуратурою після поновлення позивача на посаді проводилося нарахування та виплата заробітної плати та інших виплат, а також проведено розрахунок після звільнення позивача.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України позивачу необхідно визначитися з належним відповідачем або обґрунтувати вимоги в цій частині до Офісу Генерального прокурора.

З урахуванням вказаного, позовні вимоги підлягають конкретизації та уточненню, що може бути виправлено шляхом подання уточненої позовної заяви.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2481,00 грн.

Ціна позову складає 145899,00 грн (щодо позовних вимог про нарахування та виплату середнього грошового забезпечення), отже, позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 1458,99 грн (1 відсотку ціни позову).

Позивачем судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру у розмірі 1458,99 грн не сплачений.

Суд звертає увагу, що у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 711/4010/13-ц Великою Палатою Верховного Суду зроблено висновок, що вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури. Окрім того, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що як вихідна допомога, так і середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні мають разовий характер (пункти 53, 54).

Згідно з пунктом 104 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц з урахуванням висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16, з 01 вересня 2015 року працівник не вважається звільненим від сплати судового збору за звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Оскільки середнє грошове забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні не належить до структури заробітної плати (грошового забезпечення), позивач в спірних правовідносинах не звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом надання суду документа про сплату судового збору у розмірі 1458,99 грн за такими реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Луг. обл./МТГ м. Сєвєр/22030101, код отримувача 37991110, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA4012499, відомча ознака «84» Окружні адміністративні суди, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

На думку суду, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини третьої 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Статтею 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) передбачено строки звернення до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду за вирішенням трудових спорів.

Так, частиною першою статті 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116) (частина друга статті 233 КЗпП України).

У пункті 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 зазначено, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 лютого 2021 року у справі № 240/532/20 відступив від висновку щодо застосування частини першої статті 233 КЗпП України для обчислення строку звернення до адміністративного суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, викладеному у постановах Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 806/2164/16, від 11 лютого 2020 року у справі № 420/2934/19 і від 13 березня 2019 року у справі № 813/1001/17, та одночасно погодився з висновком щодо застосування частини п`ятої статті 122 КАС України у подібних правовідносинах, викладеному у постановах Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 815/2681/17 і від 22 січня 2020 року у справі № 620/1982/19.

Отже, у спірних правовідносинах для визначення строку звернення до суду з позовними вимогами щодо середнього грошового забезпечення підлягає застосуванню частина п`ята статті 122 КАС України.

Судом установлено, що на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а наказом Генерального прокурора України від 24 січня 2022 року № 82 скасовано наказ Генерального прокурора України від 23 березня 2015 року № 209к про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника прокурора прокуратури Вінницької області у зв`язку з припинення трудового договору відповідно до пункту 7-2 статті 36 КЗпП України та поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника прокурора прокуратури Вінницької області з 24 березня 2015 року.

Відповідно до наказу Вінницької обласної прокуратури від 24 січня 2022 року № 44к у зв`язку з поновленням ОСОБА_1 на раніше займаній посаді прокуратури Вінницької області, керуючись статтею 11 Закону України «Про прокуратуру», вимогами статті 29 КЗпП України наказано заступнику прокурора Вінницької області ОСОБА_1 , тимчасово визначити робоче місце у Вінницькій обласній прокуратурі за адресою: м. Вінниця, вул. Монастирська 33, к. 212.

З означеним наказом позивач був ознайомлений 17 червня 2022 року.

Отже, перебіг строку звернення до суду з вимогами щодо середнього заробітку за час затримки виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 802/1072/15-а про поновлення позивача, незаконно звільненого, на посаді заступника прокурора Вінницької обласної прокуратури за період з 29 вересня 2021 року по 24 січня 2022 року розпочався 18 червня 2022 року на наступний день за днем ознайомлення позивача з наказом про поновлення його на посаді, а сплив зазначений строк, відповідно, 18 липня 2022 року.

До суду з позовною заявою позивач звернувся через свого представника 16 вересня 2022 року, тобто з пропуском місячного строку, встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України (щодо позовних вимог про нарахування та виплату середнього грошового забезпечення).

Позивачем до позовної заяви не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина третя статті 123 КАС України).

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на вказане, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Крім того суд вважає необхідно зазначити, що рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року у справі № 802/1072/15-а, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2023 року, частково задоволено позов ОСОБА_1 та стягнуто з Офісу Генерального прокурора середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 24 березня 2015 року по 16 червня 2022 року у розмірі 1516812,58 грн з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету. Тобто вказаний період фактично охоплює спірний період у цій справі, а тому позивачу необхідно надати суду пояснення з приводу цієї обставини.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 256 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, на стороні відповідача Вінницька обласна прокуратура, про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів.

Запропонувати позивачу протягом п`яти календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» зі скріпленням електронним підписом учасника справи (його представника):

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, з доказами її надіслання до електронного кабінету відповідача (відповідачів);

- документа про сплату судового збору у розмірі 1458,99 грн;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачеві та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати представнику позивача до електронного кабінету за допомогою підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяС.В. Кисіль