Справа № 640/9557/22
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2025 року справа №640/9557/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,-

ВСТАНОВИВ:

Відокремлений підрозділ "Рівненська атомна електрична станція" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ), в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок від 08.06.2022 Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-07-07- 002027-b.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що висновок відповідача про наявність порушення замовником вимог Закону в частині невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Бьюти-Стайл» на підставі абзацу 5 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 992 є необґрунтованим та безпідставним, оскільки тендерна пропозиція ТОВ «Бьюті-Стайл» була розглянута в межах чинного законодавства, а правові підстави для відхилення пропозиції були відсутні. Зауважив, що відповідачем не були здійснені всі дії, згідно з алгоритмом щодо перевірки кваліфікованого електронного підпису на формі банківської гарантії.

Окружним адміністративним судом міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону №2825-IX супровідним листом від 03.01.2023 №03-19/816/23 матеріали справи №640/9557/22 передано до Київського окружного адміністративного суду (вх. від 12.12.2023 №58380).

Ухвалою суду від 05 лютого 2024 року справу прийнято до свого провадження суддею Білоноженко М.А.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що учасником ТОВ «Бьюти-Стайл» у складі тендерної пропозиції було надано забезпечення у формі банківської гарантії, яка не містить накладений кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта. Незважаючи на вказане, позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника як таку, в якої забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені позивачем у тендерній документації.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про заміну неналежного відповідача.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відокремленим підрозділом «Рівненська електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» в електронній системі закупівель Prozorro 07.07.2021 було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою на закупівлю «Конструкції та їх частини» за кодом ДК 021:2015:44210000-5 (унікальний номер UA-2021-07-07-002027-b), з очікуваною вартістю закупівлі 13 901 640,00 грн. без ПДВ.

За результатами проведеного тендеру, переможцем було визнано ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДОНОВАТ", з яким укладено договір про закупівлю від 05.10.2021 № 53-122-01-21- 11299.

Наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 17.05.2022 № 8-з було прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівлі № UA-2021-07-07-002027-b. Підстава проведення моніторингу - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Під час здійснення моніторингу вказаної процедури закупівлі, в електронній системі закупівель 26.05.2022 було оприлюднено «Запит замовнику на пояснення» щодо прийнятих Замовником рішень, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Відповідь на вказаний запит була оприлюднена позивачем 31.05.2022.

08.06.2022 в електронній системі закупівель відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі за текстом - Висновок) № UA-2021-07-07- 002027-b.

Відповідно до Висновку за результатами аналізу питання щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Бьюті-Стайл», відповідачем встановлено порушення вимог абзацу 5 п. 1 ч.1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII. За результатами аналізу решти питань, зазначених у Висновку, які також були предметом моніторингу, порушень не встановлено.

Після оприлюднення в Prozorro Висновку за результатами моніторингу та у зв`язку з незгодою позивача з його змістом, 08.06.2022 позивач звернувся до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту Висновку, а також надав більш деталізоване пояснення про те, яким чином перевірялась Замовником відповідність забезпечення тендерної пропозиції ТОВ «Бьюті-Стайл» вимогам тендерної документації, зокрема, в частині належності кваліфікованого електронного підпису на банківській гарантії, однак відповіді не отримав.

Також, позивач повторно звернувся через електронну систему закупівель до відповідача в зв`язку із незгодою з Висновком за результатами моніторингу від 15.06.2022, однак на повторне звернення відповіді також не отримав.

Вважаючи висновок протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).

Відповідно до статті 2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 6 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Суд звертає увагу, що положення Закону України «Про публічні закупівлі», а також інші нормативні акти у сфері публічних закупівель, регламентують питання здійснення відповідних закупівель, процедури їх проведення, встановлюючи для цього певні правила, вимоги та обмеження, спрямовані на досягнення мети закону та здійснення закупівель відповідно до встановлених принципів. При цьому, законодавство також передбачає способи контролю за дотриманням його вимог і задля упередження порушень у даній сфері.

Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п.14 ч.1ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Згідно ч.4 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. (ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.19 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Стаття 16 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлює, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3)наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:

1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;

5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;

8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбаченапунктом 9частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);

10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);

11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно ізЗаконом України «Про санкції»;

12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;

13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першоюстатті 17 цього Закону;

- не відповідає встановленим абзацом першимчастини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятоюстатті 29 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятійстатті 29 цього Закону;

- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другоїстатті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

- є такою, строк дії якої закінчився;

3) переможець процедури закупівлі:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;

- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другоїстатті 41 цього Закону;

- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Частиною 2 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.

Як встановлено судом, в оскаржуваному висновку за результатами моніторингу закупівлі відповідач стверджує, що учасником ТОВ «Бьюті-Стайл» у складі тендерної пропозиції надано забезпечення тендерної пропозиції у формі банківської гарантії, яка не містить накладений кваліфікований електронний підпис (КЕП) уповноваженої особи банку-гаранта. Під час перевірки електронного цифрового підпису на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czо.gov.ua/verify) встановлено, що АТ «Банк Альянс» на вищевказану банківську гарантію накладено електронну цифрову печатку, що не відповідає вимогам пункту 2 розділу ІІІ «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.

Відповідно до позиції відповідача, позивач повинен був відхилити тендерну пропозицію учасника ТОВ «Бьюті-Стайл», як таку, в якої забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції, а допустив до аукціону відповідно до вимог абзацу 5 пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, не погоджується із такими висновками відповідача, з огляду на те, що доказами підтверджено факт накладення КЕП.

Так, відповідно до пункту 15 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються відомості про розмір та умови надання тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі зазначеної норми пунктом 2 Розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації зі змінами № 1 на закупівлю 44210000-5 (конструкції та їх частини), оприлюдненої в електронній системі закупівель 30.07.2021, позивачем було встановлено розмір та вимоги до забезпечення тендерної пропозицій щодо цієї закупівлі.

Зокрема, вказаний пункт містить положення про те, що форма та зміст тендерного забезпечення повинні відповідати нормам Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 2628 від 14.12.2020 «Про затвердження форми і Вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції».

Також, цим розділом передбачено можливість надання учасниками забезпечення тендерної пропозиції у формі банківської гарантії або страхової гарантії.

Серед інших вимог, до банківської гарантії були встановлені умови щодо надання такої гарантії «разом з файлом «p7s» (із накладанням КЕП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта.

Так, на виконання вимог тендерної документації учасник ТОВ «Бьюті-Стайл» в складі своєї тендерної пропозиції, серед інших, надав файл «Гарантія 9357-21.72» з розширенням «.7z» у вигляді архіву, шляхом завантаження його до електронної системи закупівель.

Забезпечення було надано учасником у формі банківської гарантії, виданої АТ «БАНК АЛЬЯНС» від 06 серпня 2021 року № 9357.

Як зазначає позивач та підтверджується покроковою візуалізацією перевірки замовником кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи банку-гаранта, яка долучена до матеріалів справи, для перевірки наданої банківської гарантії вимогам тендерної документації, позивач розархівував, попередньо його завантаживши, файл «Гарантія 9357-21.7z» за допомогою програмного забезпечення « 7-Zip File Manager» у звичайну папку з файлами.

У вказаному архіві міститься три окремих файли з різним розширенням:

-«гарантія № 9357- 21.pdf»;

-«гарантія Nє 9357- 21.pdf (1).p7s»;

- «гарантія № 9357-21.pdf.p7s».

У документі «гарантія № 9357- 21.pdf», що містить зміст банківської гарантії, останнім абзацом другої сторінки передбачена детальна інструкція перевірки кваліфікованого електронного підпису на гарантії «КЕП накладено з використанням вебсайту http://czo.gov.ua., а саме: достовірність кваліфікованого електронного підпису та кваліфікованої електронної печатки можете перевірити, перейшовши на офіційний веб-йт Центрального засвідчувального органу Міністерства юстиції України за посиланням http://czo.gov.ua/verify, після чого необхідно завантажити файли з розширенням *. pdf та *p7s у вікно для перевірки КЕП. У разі, якщо документи налічують два файли з розширенням *p7s, то до строки потрібно додавати почергово лише один з цих файлів разом із документом у форматі *. pdf».

На підставі наведеної інструкції, позивач, попередньо розархівувавши файл «Гарантія 9357-21.7z», здійснив перевірку кваліфікованого електронного підпису на банківській гарантії ТОВ «Бьюті-Стайл» за наступним алгоритмом:

1) позивач перейшов на офіційний веб-сайт Центрального засвідчувального органу Міністерства юстиції України за посиланням https://ezo.gov.ua/verify;

2) завантажив (перетягнув) у вікно для перевірки КЕП одночасно два файли: «гарантія

№ 9357- 21.pdf» та «гарантія «№ 9357- 21.pdf (1).p7s». Згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису було виявлено, що файл «гарантія №9357- 21.pdf (I).p7s» містить у собі електронну печатку банку-гаранта АТ «БАНК-АЛЬЯНС»;

3) завершивши попередню дію окремо завантажив (перетягнув) у вікно для перевірки КЕП файл «гарантія «№ 9357- 21.рdf» та інший файл, що залишився - «гарантія № 9357- 21.pdf.p7s». У результаті цієї дії, згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису було виявлено, що файл «гарантія № 9357- 21.pdf.p7s» містить у собі саме кваліфікований електронний підпис уповноваженої посадової особи банку-гаранта голови правління АТ «БАНК-АЛЬЯНС» Фролової Юлії Миколаївни.

Тобто, судом встановлено, що банк-гарант АТ «БАНК-АЛЬЯНС» при видачі вказаної гарантії дотримав норму пункту 7 Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 2628 від 14.12.2020 «Про затвердження форми і Вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції» про те, що: «Гарантія, яка надається в електронній формі. підписується шляхом накладання кваліфікованого(их) електронного(их) підпису(ів) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності), що прирівняні до власноручного підпису(ів) уповноваженої(их) особи(іб) гаранта та його печатки відповідно.».

Таким чином, позивач шляхом почергової перевірки файлів на офіційному веб-сайті Центрального засвідчувального органу Міністерства юстиції України визначив, що на банківську гарантію, надану ТОВ «Бьюті-Стайл» у складі його тендерної пропозиції при підписі гарантії уповноваженою особою банку-гаранта, було застосовано кваліфікований електронний підпис і електронну печатку, відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», які окремими файлами додаються до тексту гарантії.

Зазначене підтверджується протоколами створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, що додані до матеріалів справи та досліджені судом.

При цьому, суд звертає увагу, що вказані у Висновку органу Держаудитслужби результати моніторингу були зроблені внаслідок того, що відповідачем не було здійснено всі дії, згідно з алгоритмом. Оскільки, у разі проведення таких дій відповідачем, необхідних для встановлення факту накладення позивачем КЕП у процесі моніторингу, то у Висновку містилася б інформація про відсутність порушень.

Таким чином, суд вважає, що висновок відповідача про наявність порушення Замовником вимог Закону «Про публічні закупівлі» в частині невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Бьюті-Стайл» на підставі абзацу 5 пункту частини 1 статті 31 є необґрунтованим та безпідставним, оскільки тендерна пропозиція ТОВ «Бьюті-Стайл» була розглянута належно у межах чинного законодавства, а правові підстави для відхилення пропозиції були відсутні.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено правомірності оскаржуваного висновку від 08.06.2022 про результати моніторингу закупівлі UA-2021-07-07- 002027-b, а позивачем не вчинено порушень Закону України «Про публічні закупівлі», в зв`язку із чим, вказаний висновок є протиправним і підлягає скасуванню.

За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

У контексті оцінки доводів позову, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2481,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №7705 від 17.06.2022.

Таким чином, на користь позивача необхідно стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Відокремленого підрозділу "Рівненська атомна електрична станція" державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, ) задовольнити повністю;

Визнати протиправним та скасувати висновок від 08.06.2022 Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-07-07- 002027-b;Стягнути на користь Відокремленого підрозділу "Рівненська атомна електрична станція" державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн 00 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.