Справа № 160/33513/24
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 160/33513/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Тарантюк А.Р.

розглянувши в м. Дніпро у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року (суддя Горбалінський В.В.) у справі за заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

19.12.2024 о 14:40 годині до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» про підтвердження адміністративного арешту майна платника податків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року було заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ТОВ «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» про підтвердження адміністративного арешту майна платника податків - залишено без розгляду.

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області подана апеляційна скарга, просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2024 у справі №160/33513/24 та передати справу на розгляд суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що обставиною, з якою стаття 283 КАС України пов`язує початок відліку 24-годинного строку для подання до суду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту, є дата прийняття рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків. Така правова позиція викладена в постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, від 26 червня 2020 року у справі №280/2993/19.

Представник Головного управління ДПС у Дніпропетровській області апеляційну скаргу підтримав.

Представник ТОВ «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Суд першої інстанції, залишаючи без розгляду заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, посилався на частину 5 статті 270 КАС України та зазначив, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області до ТОВ «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» заяву про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна було подано до суду після спливу встановленого 24 годинного строку, який не підлягає поновленню незалежно від причин його пропуску.

За висновками суду першої інстанції обставини, що зумовлюють звернення до суду із цією заявою Головне управління ДПС у Дніпропетровській області встановило 18.12.2024 об 13:10 год. Цими обставинами є фіксація в акті того, що посадовими особами ТОВ «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» 18.12.2024 об 13:10 год. відмовлено у допуску до проведення перевірки в порушення абзацу шостого пункту 81.1 статті 81 ПК України.

Колегія суддів зазначає наступне.

Право звернення до суду суб`єктом владних повноважень - податковим органом врегулювано статтею 94 Податкового кодексу України.

Пунктом 94.1 статті 94 ПК України передбачено, що адміністративний арешт майна платника податків є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Згідно з підпунктом 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 ПК України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується, що платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Відповідно до пункту 94.6 статті 94 ПК України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків.

За змістом пункту 96.10 статті 94 ПК України арешт на майно може бути накладено рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, обґрунтованість якого протягом 96 годин має бути перевірена судом.

Зазначений строк не може бути продовжений в адміністративному порядку, у тому числі за рішенням інших державних органів, крім випадків, коли власника майна, на яке накладено арешт, не встановлено (не виявлено). У цих випадках таке майно перебуває під режимом адміністративного арешту протягом строку, визначеного законом для визнання його безхазяйним, або у разі якщо майно є таким, що швидко псується, - протягом граничного строку, визначеного законодавством. Порядок операцій з майном, власника якого не встановлено, визначається законодавством з питань поводження з безхазяйним майном.

Строк, визначений цим пунктом, не включає добові години, що припадають на вихідні та святкові дні.

Особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків регламентовані статтею 283 КАС України.

Пунктом 2 частини першої статті 283 КАС України визначено, що провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відповідно до частини другої статті 283 КАС України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

Згідно із частинами першої, другої та п`ятої статті 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280 - 283-1 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами. Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що обставиною, з якою стаття 283 КАС України пов`язує початок відліку 24-годинного строку для подання до суду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту, є дата прийняття рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків.

Ця правова позиція викладена в постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, від 26 червня 2020 року у справі №280/2993/19, від якої суд касаційної інстанції у встановленому процесуальним законом порядку не відступав.

Рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків ТОВ «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» винесло 18 грудня 2024 року об 16-00 год.

Заява ГУ ДПС в Дніпропетровській області надійшла до суду 19 грудня 2024 року о 14-40 год., тобто в розумінні статті 270 КАС України вважається такою, що подана в цей день.

Враховуючи це, наявні підстави вважати помилковими висновки суду першої інстанції про те, що заява про підтвердження адміністративного арешту майна платника податків надійшла з порушенням відведених 24 годин.

Керуючись ст. ст. 315, 320, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року у справі за заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЬЮ.ЕФ.ЕМ.КЛІНІНГ» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Постанова у повному обсязі складена 27 лютого 2025 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш