Справа № 260/1889/24
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 лютого 2025 року м. Ужгород№ 260/1889/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання Деяк О.М.,

за участі:

позивач ОСОБА_1 ,

представник відповідача Гончаров В.В.,

представник третьої особи Сологуб В.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на боці відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» про признання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі відповідач, КДКА Закарпатської області), якою просить визнати протиправним та скасувати Рішення від 27.02.2024 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (про притягнення адвоката ОСОБА_1 свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії КВ 000224 від 18.06.2018р. згідно з рішенням Ради адвокатів міста Києва від 04.06.2018р. №1319 до дисциплінарної відповідальності. Застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з єдиного державного реєстру адвокатів України).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішенням від 27.02.2024 року КДКА Закарпатської області було вирішено: «Притягнути адвоката Гапоненко Романа Івановича свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії КВ 000224 від 18.06.2018р. згідно з рішенням Ради адвокатів міста Києва від 04.06.2018р. №1319 до дисциплінарної відповідальності. Застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення право на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з єдиного реєстру адвокатів України.».

Ознайомившись зі змістом та суттю оскаржуваного рішення, позивач вважає його протиправним (незаконним) та необґрунтованим, що стало підставою звернення до суду з даним позовом.

Позивач зазначає, що особисто не знайомий з ОСОБА_2 і між ними не було і немає жодних правовідносин. При розгляді скарги ТОВ «Нерон і партнери» в особі директора ОСОБА_2 не приймало участі у такому розгляді і не підтримувало скаргу. Скарга не підписувалася директором ТОВ «Нерон і партнери» Ткачук А.С, а підпис цього директора є підробленим, що підтверджується висновком експерта від 18.03.2024 року №21/24, складеним Маргаритою Бондар за результатами проведення почеркознавчої експертизи. Тобто, скарга є анонімною, а тому не підлягала розгляду і мала бути повернута скаржнику з відповідним роз`ясненням. Долучені до скарги документи не засвідчені належним чином директором ТОВ «Нерон і партнери», зокрема на них не містяться напис «Згідно з оригіналом», дата засвідчення та ПІБ посадової особи і підпис такої особи. КДКА Закарпатської області не врахувала та проігнорувала пояснення позивача на скаргу.

Скарга, на переконання позивача, є безпідставною і необґрунтованою, а викладені у ній обставини не підтверджені жодним належним і допустимим доказом.

Відтак відповідач розглянув скаргу непрофесійно, поверхнево і прийняв до уваги не перевірені факти та докази.

Позивач вказує, що ОСОБА_2 під впливом ОСОБА_3 і ОСОБА_4 підробили документи задля тиску на позивача. У зв`язку з цим він звернувся до правоохоронних органів з заявою про вчинення вказаними особами кримінального правопорушення. За його скаргою ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 13.12.2023 у справі №575/55805/23-к зобов`язано уповноважених службових осіб Київської міської прокуратури знести до СРДР відомості, наведені у заяві ВКП «АВТОФУРГОН», яке є управителем ТОВ МЮК «Гапоненко Роман і партнери», про кримінальне правопорушення.

На думку позивача, відповідач проігнорував наявність відкритого провадження у справі №260/553/24 за позовом позивача до КДКА Закарпатської області про визнання протиправним і скасування рішення цієї КДКА від 18.01.2024 про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача як адвоката за результатами перевірки відомостей щодо його неналежної поведінки, наведених у скарзі ТОВ «Нерон і партнери». КДКА Закарпатської області, не дочекавшись ухвалення судом рішення у вказаній справі №260/553/24 та прийнявши оскаржуване рішення від 27.02.2024 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, порушила законні права і інтереси останнього.

Відповідно до ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження щодо адвоката здійснюється за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (СРАУ). Позивач вказує, що обліковується в Раді адвокатів м. Києва, а адреса його робочого місця наступна: 03150, м. Київ, вул. Предславинська, 30, офіс 15, 16. Відтак, на думку позивача, КДКА Закарпатської області не могла здійснювати дисциплінарне провадження стосовно нього. При цьому звертає увагу, що до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 30.05.2018 у справі №816/1190/16.

26 лютого 2024 року позивач звернувся до КДКА Закарпатської області з клопотанням про відкладення розгляду дисциплінарної справи, призначеного на 27.02.2024, по причині його участі цього ж дня (27.02.2024) в судовому засіданні Верховного Суду з розгляду справи №903/135/23 за позовом Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери», керуючим партнером якого є позивач, до певних юридичних осіб. Відповідач проігнорував таке клопотання і розглянув дисциплінарну справу за відсутності позивача, чим порушив приписи ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.40 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням РАУ від 30.08.14 №120, з наступними змінами і доповненнями (надалі - Положення №120).

13 лютого і 26 лютого 2024 року позивач подавав відповідачу заяви про відвід членів КДКА Закарпатської області від розгляду скарги ТОВ «Нерон і партнери». З оскаржуваного рішення від 27.02.2024 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слідує, що у задоволенні таких заяв відмовлено, але при цьому не вказано жодних обґрунтованих підстав для цього.

Крім того, позивач звертає увагу суду на те, що з листопада 2022 року у КДКА будь-якого регіону і ВКДКА закінчилися 5-ти річні повноваження, а у встановленому законом порядку такі повноваження не продовжувалися. Рішення Ради адвокатів України (РАУ) від 21.09.2020 №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування» є незаконним і не підлягає застосуванню.

У зв`язку з цим, на думку позивача, оскаржуване рішення відповідача від 27.02.2024 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є протиправним, оскільки прийнято неповноважним органом, а тому належить скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 березня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Також даною ухвалою було витребувано від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області належним чином засвідчені копії матеріалів, на підставі яких було прийнято оскаржуване рішення від 27.02.2024 року та належним чином завірену копію рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 27.02.2024 року.

09 квітня 2024 року відповідачем поданий відзив на позовну заяву. Відповідач не визнає позовні вимоги і заперечує проти них. Зазначає, що КДКА Закарпатської області, дослідивши всі наявні матеріали дисциплінарної справи, у межах своїх дискреційних повноважень встановила, що поведінка позивача у вигляді здійснення адвокатської діяльності під час перебігу строку зупинення його права на здійснення такої діяльності є порушенням обов`язків адвоката, передбачених ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.ст.7, 12, 12-1 Правил адвокатської етики.

Відповідно до п.п.3, 5, 7 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики та невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов`язків.

За наведених обставин КДКА Закарпатської області підставно дійшла висновку про вчинення Позивачем дисциплінарного поступку, а відтак правомірно притягнула його до дисциплінарної відповідальності за це.

При цьому, при обранні виду накладеного на позивача стягнення КДКА Закарпатської області врахувала відповідні обставини дисциплінарної справи та приписи Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у зв`язку з чим у межах своїх дискреційних повноважень визнала його поведінку як адвоката грубим порушенням Правил адвокатської етики і такою, що підриває авторитет і репутацію адвокатури України.

З огляду на викладені у відзиві обставини, відповідач вважає, що підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

09 квітня 2024 року відповідачем на виконання ухвали суду про витребування доказів подано до суду копії матеріалів дисциплінарної справи стосовного адвоката ОСОБА_1

19 квітня 2024 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив у якій останній вказав, що з 17.11.2022р. у членів КДКА будь-якого регіону області, закінчились 5-ти річні повноваження, і у встановленому законом порядку, їх повноваження згідно закону не продовжувались. Відтак, усі без виключення рішення прийняті РАУ, ВКДКА, КДКА областей є прийнятими особами без законних не те повноважень, та є нелегітимними і такими, що в розумінні закону не набрали чинності нормативно - правовими актами. Відповідачем при винесенні Рішення від 27.02.2024p. КДКА Закарпатської області було грубо порушено ст.12, 17, 19 Положення. Скарга на адвоката не підписувалась - директором ОСОБА_2 . Що, на переконання позивача, підтверджується наглядно із додатку - Акту приймання-передачі частини частки в статутному капіталі ТОВ «ПАР ТРЕЙД КО» від 04.08.2023р. де також міститься підпис ОСОБА_2 (який засвідчено нотаріусом і відповідно перевірено особу). Підписи ОСОБА_2 зроблений на Акті приймання-передачі частини частки в статутному капіталі ТОВ «ПАР ТРЕЙД КО» від 04.08.2023р. та скарзі на адвоката - кардинально різні. Підпис на скарзі на адвоката ОСОБА_1 - підроблений та не належить ОСОБА_2 , підтверджується Висновком експерта №21/24 за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою ОСОБА_1 - складений 18.03.2024р. Проведення експертизи було доручено кандидату юридичних наук, експерту вищого класу ОСОБА_5 , яка була атестована за спеціальністю 1.1 «Дослідження почерку і підписів», у 1980-1987рр., 1991-2017рр. працювала у Київському науково-дослідному інституті судових експертиз Міністерства юстиції України, у тому числі з 1991-2008рр. - на посаді завідуючої лабораторією судово-почеркознавчих досліджень, з 2008-2010рр. - на посаді завідуючої лабораторією судово-почеркознавчих досліджень та технічного дослідження документів, є автором та співавтором більш, ніж 100 наукових праць у галузі судової експертизи, приймала участь у розробці 10 методик і методичних рекомендацій у галузі почеркознавчої та комплексної експертиз, має загальний стаж експертної роботи з 1980 року. Висновок складено для подання до суду відповідно до ч.6 ст.104 КАС України, і останній відповідає ст.101 КАС України. Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (ч.1 ст.104 КАС України). Вказав, що у зв`язку із чим Скарга на адвоката є анонімною, так як підписана не - ОСОБА_2 (згідно висновку експерта). А тому скарга на адвоката підлягала поверненню та залишенню без розгляду скарги на підставі ст.12, 17, 19 Положення.

Крім того, відповідачем до адвоката застосовано найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності без врахування пояснень з приводу викладених у скарзі обставин.

Зазначені порушення свідчать про проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката необ`єктивно, з недотриманням прав та інтересів адвоката в частині надання пояснень, доказів на спростування вказаного у скарзі, що призвело на позбавлення можливості подати відвід або скористатися самовідводом членами дисциплінарної палати після надання пояснень адвокатом та наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання.

Позивач вважає, що відповідачем оскаржуване рішення прийняте не обґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); упереджено, без дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; не пропорційно, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року провадження у справі №260/1889/24 було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №260/553/24.

24 жовтня 2024 року ухвалою суду було поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 24 жовтня 2024 року було відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про забезпечення адміністративного позову.

15 листопада 2024 року ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери».

23 грудня 2024 року до суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення щодо позову. Зазначає, що подана директором ТОВ «Нерон і партнери» Ткачук А.С. скарга на дії ОСОБА_1 повністю підтримувалася під час розгляду дисциплінарного провадження та підтримується у даному судовому процесі. Що стосується доданих додатків до даної скарги, зазначає, що у заявника ТОВ «Нерон і партнери» були відсутні оригінали поданих документів, а відомості бралися з відкритих джерел. Скарга на дії ОСОБА_1 дійсно подавалася ТОВ «Нерон і партнери». Що стосується висновка експерта №21/24 за результатами проведення почеркознавчої експертизи, то зазначена експертиза була проведена з порушення законодавства, зокрема: експерт не повідомлений про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку, а також у директора ТОВ «Нерон і партнери» не бралися зразки підписів для проведення експертизи. Що стосується наявності чи відсутності особистого знайомства між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 третя особа пояснює, що законодавством не встановлено, що скарги на порушення діяльності адвоката, а саме здійснення такої діяльності в момент зупинення права на адвокатську діяльність, мають право подавати особи, які знайомі між собою. В частині здійснення кримінального провадження, то з моменту відкриття провадження минуло більше року, однак жодних висновків, що підтверджували би заяви ОСОБА_1 слідством не зроблено. Третя особа зазначила, що Закарпатською КДКА на адресу позивача направлено повідомлення №06 від 04.01.2024 року, у якому запропоновано у строк до 17.01.2024 року надати пояснення по суті поданої на нього скарги. Проте, володіючи кваліфікованим електронним підписом, позивач свідомо направив на адресу Закарпатської КДКА пояснення засобами поштового зв`язку 17.01.2024 року розуміючи, що 17.01.2024 року дані пояснення до КДКА не надійдуть. При цьому, як вбачається з подальших отриманих від позивача пояснень, останні позбавлені будь-якого розумного обґрунтування та доказів відсутності фактів порушення здійснення адвокатської діяльності, що викладені у скарзі.

Ухвалою суду від 30 грудня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

29 січня 2025 року позивачем подані додаткові письмові пояснення, у яких вкотре наголосив, що основною вимогою КАС України до експерта є володіння ним спеціальними знаннями і не вимагається обов`язково мати кваліфікаційне свідоцтво судового експерта та стаж експертної роботи. Скасування та визнання недійсним свідоцтва експерта не позбавляє останнього кваліфікації. Фахівці, які працюють у науково-дослідних установах судових експертиз Мін`юсту на підставі договорів і залучаються до проведення інших видів експертиз, проходять атестацію в ЦЕКК. Тобто за наявності трудових відносин кваліфікація періодично підтверджується та видається свідоцтво про підтвердження або подовжується дія старого свідоцтва (ухвала Вищого адміністративного суду від 07.11.2012 року №К/9991/54050/12).

Отже, станом на час проведення експертного дослідження ОСОБА_5 , як того вимагає ст.68 КАС України, володіла спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. У зв`язку із чим скарга на адвоката є анонімною, так як підписана не - Ткачук А.С.

19 лютого 2025 року до суду надійшли додаткові пояснення від представника третьої особи. Останній пояснює, що Як вбачається зі змісту поданого висновку експерту, що експертом проведено дослідження використовуючи лише 4 зразки підпису на документах, що не є оригіналами, а технічними копіями, поставленого в різний період часу та в різних умовах виконання. Висновок експерта не містить відомостей що експерт чи заявник зверталися до ОСОБА_2 щодо надання власних зразків підписів, а також підписів зроблених у різних умовах. Крім того, вважає, що слід звернути увагу, що на 5-й сторінці експертом зазначається, що щодо наявності монтажу в наданих на дослідження технічних копіях документів не вирішувались, оскільки ці питання виходять за межі компетенції експерта у галузі почеркознавчої експертизи. За змістом статті 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.

Інші заяви по суті справи учасниками справи не надавались, додаткові докази не надходили.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових поясненнях. Просив такі задовольнити повністю та вирішити питання судових витрати.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити у задоволенні такого.

Розглянувши подані заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, заслухавши пояснення сторін у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне.

Адвокату Гапоненку Р.І., згідно з даними Єдиного реєстру адвокатів України (ЄРАУ), на підставі рішення Ради адвокатів м. Києва від 04.06.2018 року №1319, адвокату 18.06.2018 року було видане свідоцтво №000224 про право на заняття адвокатською діяльністю.

Судом встановлено, що рішенням ВКДКА від 29.06.2023 №VI-004/2023 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік (з 29.06.2023 по 29.06.2024).

05 січня 2024 року товариством з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» за підписом директора ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва була надіслана засобами поштового зв`язку скарга на адвоката ОСОБА_1 .

У скарзі зазначалось, що Рішенням ВКДКА від 29.06.2023 року №VI-004/2023 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік (з 29.06.2023 по 29.06.2024). Незважаючи на це, адвокат Гапоненко Р.І. після прийняття ВКДКА такого рішення продовжував вчиняти юридично значимі і процесуальні дії у статусі адвоката, тобто продовжував здійснювати адвокатську діяльність. Зокрема, адвокат Гапоненко Р.І. вчинив такі дії:

- 16 серпня 2023 року подав від імені громадянина ОСОБА_6 і на підставі довіреності останнього до Міністерства юстиції України скаргу на дії державного реєстратора Ріпкинської селищної ради Байдак Н.В. по державній реєстрації змін відомостей по ТОВ «Пар Трейд Ко»;

- 20 липня 2023 року підписав як представник відповідача у статусі адвоката відзив на позовну заяву у справі Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області №699/566/23, долучивши до цього відзиву на підтвердження своїх повноважень копію ордера адвоката від 19.06.2023 серії АА №1316573;

- 29 червня 2023 року підписав як представник відповідача у статусі адвоката подану до Верховного Суду касаційну скаргу на судові рішення у справі Печерського районного суду м. Києва на №757/30485/19-ц, долучивши до цієї скарги на підтвердження своїх повноважень копію ордера адвоката, а 17 липня 2023 року підписав як адвокат і подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків вказаної касаційної скарги;

- 24 липни 2023 року підписав у статусі адвоката і подав до Київського апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги у справі Голосіївського районною суду м. Києва №752/7079/21, долучивши до цього відзиву на підтвердження своїх повноважень копію ордера адвоката від 19.06.2023 серії АА №1316573;

- 05 вересня 2023 року підписав як представник відповідача у статусі адвоката і подав до Шевченківського районного суду м. Києва клопотання про ознайомлення з справою №761/7140/21;

- 03 листопада 2023 року підписав як представник позивача у статусі адвоката подану до Господарського суду Київської області позовну заяву у справі №911/3338/23;

- після 04 липня 2023 року підписав як представник позивача у статусі адвоката подану до Ірпінського міського суду Київської області заяву про ухвалення додаткового рішення у справі №367/4775/20;

- 18 вересня 2023 року підписав як представник заявника у статусі адвоката і подав до Ленінського районного суду м. Кіровограда заяву про уточнення вимог у справі №405/5475/23;

- у статусі адвоката вчиняє процесуальні дії в кримінальній справі Ірпінського міського суду Київської області №367/8050/23, яка надійшла до суду 12.10.2023.

Скаржник вважав, що такими діями адвокат ОСОБА_1 порушив приписи ч.5 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

З огляду на це скаржник просив притягнути адвоката до дисциплінарно відповідальності із застосуванням до нього стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з ЄРАУ.

На підтвердження своїх доводів скаржник додав копії рішення ВКДКА від 29.06.2023 №VI-004/2023 і витягу з ЄРАУ по адвокату Гапоненку Р.І., а також копії поданих цих адвокатом певних документів юридичного і процесуального характеру, роздруківок з веб-сайту «Судова влада України» по деяких перелічених у скарзі судових справ та копій судових рішень у цих справах.

08 грудня 2023 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури листом №2112 надіслала Голові кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області клопотання разом зі скаргою директора ТОВ «Нерон і партнери» ОСОБА_2 від 29 листопада 2023 року стосовно неправомірної, на її думку, поведінки адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000224 від 18 червня 2018 року, видане Радою адвокатів міста Києва).

05 січня 2024 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Закарпатської області надіслано засобами поштового зв`язку повідомлення вих. №06 від 04 січня 2024 року, в якому пропонують до 17 січня 2024 року надати дисциплінарній палаті КДКА Закарпатської області письмові пояснення по суті питань, порушених у скарзі директора ТОВ «Нерон і партнери».

17 січня 2024 року, засобами поштового зв`язку, ОСОБА_1 надіслав до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області пояснення на скаргу ТОВ «Нерон і партнери», в особі директора ОСОБА_2 .

17 січня 2024 року членом дисциплінарної палати КДКА ОСОБА_7 складено довідку з пропозицією порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1

18 січня 2024 року рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначено розгляд дисциплінарної справи на 15 год.00 хв. 13 лютого 2024 року у приміщенні КДАКА Закарпатської області.

Вважаючи рішення від 18 січня 2024 року про порушення дисциплінарної справи протиправним позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року в адміністративній справі №260/553/24 позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення було задоволено повністю та визнано протиправним та скасовано Рішення від 18.01.2024 року Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 ).

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 жовтня 2024 року у справі №260/553/24 апеляційні скарги Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області та товариства з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» задоволено. Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року в справі №260/553/24 скасовано та прийнято постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» про скасування рішення відмовлено.

23 січня 2024 року до КДКА Закарпатської області надійшли письмові пояснення ОСОБА_1 на скаргу ТОВ «Нерон і партнери».

13 лютого 2024 року позивач електронною поштою подав до КДКА Закарпатської області клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи стосовно нього у зв`язку з відрядженням його Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮФІТЕКС» до м. Харків для надання юридичних послуг постраждалим від ракетних обстрілів.

Відповідно до витягу з протоколу №2 засідання дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області, протокольним рішенням Дисциплінарної палати від 13.02.2024 року клопотання позивача про відкладення засідання задоволено частково, розгляд дисциплінарної справи зупинено до наступного засідання Дисциплінарної палати, призначеного на 27.02.2024 року.

13 лютого 2024 року ОСОБА_1 подав до КДКА Закарпатської області заяву про відвід членів КДКА, в якій просив відвести членів (голову, заступника голови, секретаря) КДКА Закарпатської області в особі Дисциплінарної палати у складі: Голови Дисциплінарної палати Гончарова В.В., заступника голови Дисциплінарної палати Зеленяка С.П., секретаря Дисциплінарної палати Бухтоярової О.В., членів Дисциплінарної палати: Бабича В.В., Кучеренка В.О., Петюшки Р.В., Розмана С.Ю., Сочки І.І., Чорби П.П. від розгляду Скарги на адвоката Гапоненка Р.І., через припинення повноважень членів КДКА.

Листом КДКА Закарпатської області вих. №20 від 14.02.2024 року директора ТОВ «Нерон і партнери» та адвоката Гапоненка Р.І. повідомлено, що засідання дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області за скаргою ТОВ «Нерон і партнери» стосовно адвоката Гапоненка Р.І., відбудеться 27 лютого 2024 року о 15 год. 30 хв. за адресою: м. Ужгород, вул. Лінтура, 10-Б/2.

26 лютого 2024 року до КДКА Закарпатської області надійшло клопотання за вх. №54/24 про відкладення розгляду Скарги на адвоката Гапоненка Р.І., у зв`язку з тим, що у Верховному Суді 27.02.2024 року о 15 год. 30 хв. відбудеться розгляд справи №903/135/23 у якій позивачем є Адвокатське бюро «Гапоненко Роман і партнери».

Також 26 лютого 2024 року ОСОБА_1 було подано до КДКА Закарпатської області заяву про відвід членів КДКА (вх. №55/24). Зокрема просив, розглянути на послідуючому засіданні в присутності заявника та задовольнити таку заяву, відвести членів(голову, заступника голови, секретаря) КДКА Закарпатської області в особі Дисциплінарної палати у складі: Голови Дисциплінарної палати Гончарова В.В., заступника голови Дисциплінарної палати Зеленяка С.П., секретаря Дисциплінарної палати Бухтоярової О.В., членів Дисциплінарної палати: Бабича В.В., Кучеренка В.О., Петюшки Р.В., Розмана С.Ю., Сочки І.І., Чорби П.П. від розгляду Скарги на адвоката Гапоненка Р.І., через конфлікт інтересів між адвокатом Гапоненком Р.І. та членами КДКА Закарпатської області в особі дисциплінарної палати.

До заяви про відвід додав копію заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про вчинення кримінального правопорушення.

27 лютого 2024 року розгляд матеріалів справи відбувався у відкритому засіданні, скаржниця не з`явилася, адвокат з`явився, що підтверджується витягом з протоколу №03 засідання з дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області.

Так, 27 лютого 2024 року Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області у складі членів дисциплінарної палати: Голови Палати Гончарова В.В., заступника голови Палати Зеленяка С.П., секретаря Палати Бухтоярової О.В., членів Палати: Бабич В.В., Кучеренко В.О., Марич І.Ю., Петюшка Р.В., Сочка І.І., Чорба П.П., розглянувши у відкритому засіданні дисциплінарну справу стосовно адвоката Гапоненка Р.І. Палата вирішила відмовити у задоволенні клопотання адвоката Гапоненка Р.І. про відкладення розгляду дисциплінарної справи стосовно нього, у зв`язку з повторною неявкою; відмовили у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід усього складу Дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області; притягнули адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувавши до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Отже, 27 лютого 2024 року КДКА Закарпатської області, розглянувши дисциплінарну справу стосовно позивача, прийняла рішення про притягнення його як адвоката до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Згідно з рішенням від 27.02.2024 року, палата дійшла висновку про те, що станом на 20 липня 2023 року адвокату Гапоненку Р.І. вже було достеменно відомо як про наявність рішення ВКДКА від 29.06.2023 року №VI-004/2023 щодо притягнення його дисциплінарної відповідальності, так і про, зміст такого рішення.

Між тим, ТOB «Перон і партнери» не долало до своєї скарги будь-яких доказів, які б підтверджували обізнаність адвоката ОСОБА_1 про наявність зазначеного рішення ВКДКА від 29.06.2023 року №VI-004/2023 ще до 20 липня 2023 року. Не здобуті такі докази і Дисциплінарною палатою.

Тому, ураховуючи приписи ст.70 Правил адвокатської етики і ст.7 Положення №120 щодо презумпції невинуватості адвоката та недоведеність ТОВ «Нерон і партнери» факту обізнаності адвоката ОСОБА_1 про наявність рішення ВКДКЛ від 29.06.2023 року №VI-004/2023 ще до 20.07.2023 року, Дисциплінарна визнає, що скарга в частині подання цим адвокатом до суду процесуальних документів (касаційної скарги, заяви про усунення недоліків касаційної скарги і заяви про ухвалення додаткового рішення) у справі Печерського районного суду м. Києва №757/30485/19-ц та у справі Ірпінського міського суду Київської області №367/4775/20 також не дає підстав для встановлення наявності в діях даного адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Разом з тим, матеріалами дисциплінарної справи підтверджено наступне.

- 20 липня 2023 року адвокат Гапоненко Р.І. підписав як представник відповідача відзив на позовну заяву у справі Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області №699/566/23 за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «МЮК «Гапоненко Роман і партнери» про стягнення заборгованості із заробітної плати. Зазначене стверджується копією такого відзиву, який зареєстрований судом 24.07.2023. та долученою до цього відзиву копією ордера адвоката Гапоненка Р.І. від 19.06.2023 серії АА №1316573, виданого йому Адвокатським бюро «Гапоненко Роман і партнери» на надання правничої допомоги ТОВ «МЮК «Гапоненко Роман і партнери».

- 24 липня 2023 року адвокат Гапоненко Р.І. підписав і подав до Київського апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги у справі Голосіївського районного суду м. Києва №752/7079/21 за позовом ТОВ «МЮК «Гапоненко Роман і партнери» до ОСОБА_8 про стягнення заборгованості, долучивши до цієї заяви на підтвердження своїх повноважень копію такого ж ордера адвоката від 19.06.2023 серії АА №1316573. Зазначене стверджується ухвалою Київського апеляційного суду від 06.09.2023 у даній справі №752/7079/21.

- 05 вересня 2023 року Гапоненко Р.І. у статусі керуючого Адвокатським бюро (АБ) «Гапоненко Роман і партнери» підписав і подав від імені цього АБ як представника відповідача Чулкова Я.В. до Шевченківського районного суду м. Києва клопотання про ознайомлення з матеріалами справи №761/7140/21. До цього клопотання Гапоненко Р.І. надав копію договору від 01.08.2023 №03-32 про надання правничої допомоги. На відповідний запит Шевченківський районний суд м. Києва надав Дисциплінарній палаті копію такого договору від 01.08.2023 №03-32. Даний договір укладений між ОСОБА_9 і АБ «Гапоненко Роман і партнери» та підписаний ОСОБА_1 як керуючим цим АБ.

- 18 вересня 2023 року адвокат Гапоненко Р.І. підписав як представник заявника і подав до Ленінського районного суду м. Кіровограда заяву про уточнення вимог у справі №405/5475/23 за заявою ОСОБА_10 про встановлення факту родинних відносин. Зазначене стверджується роздруківкою з веб-сайту «Судова влада України» 19.09.2023 у цій справі.

- 03 листопада 2023 року адвокат Гапоненко Р.І. підписав як представник позивача подану до Господарського суду Київської області позовну заяву у справі №911/3338/23 за позовом ТОВ «ФАСТІВ-АВТОТРАНС» до Фастівської міської ради Київської області про визнання продовженим договору. Зазначене стверджується роздруківкою з веб-сайту «Судова влада України» по даній справі №911/3338/23 і ухвалою Господарського суду Київської області від 08.11.2023 у цій справі.

З урахуванням наведеного Дисциплінарна палата визнала, що дії адвоката ОСОБА_1 , перелічені у пунктах 1-5 рішення Дисциплінарної палати, під час перебігу строку зупинення його права на здійснення адвокатської діяльності є порушенням обов`язків адвоката, передбачених ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.ст.7, 12, 12-1 Правил адвокатської етики.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Закарпатської області від 27 лютого 2024 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, надаючи юридичну кваліфікацію встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Статтею 131-2 Конституції України визначено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05 липня 2012 року (надалі - Закон №5076-VI).

Статтею 2 Закону №5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом (ч.1).

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність (ч.2).

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування (ч.3).

Згідно ч.1 ст.4 Закону №5076-VІ, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Як гарантовано ст.5 Закону №5076-VІ, адвокатура є незалежною від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Держава створює належні умови для діяльності адвокатури та забезпечує дотримання гарантій адвокатської діяльності.

Стаття 20 Закону №5076-VІ визначає професійні права адвоката. Так, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги.

У свою чергу стаття 21 Закону №5076-VІ закріплює професійні обов`язки адвоката.

Згідно з ч.1 ст.21 Закону №5076-VІ, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний:

1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики;

2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги;

3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів;

4) підвищувати свій професійний рівень;

5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування;

6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.

Стаття 33 Закону №5076-VІ визначає загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката.

Згідно ч.ч.1-3 ст.33 Закону №5076-VІ, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону №5076-VІ, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Згідно з ч.2 ст.34 Закону №5076-VІ, дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ч.3 ст.34 Закону №5076-VІ, не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правничої допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Стаття 35 Закону №5076-VІ визначає види дисциплінарних стягнень, строк застосування дисциплінарних стягнень.

Так, згідно ч.1 ст.35 Закону №5076-VІ, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку (ч.2 ст.35 Закону №5076-VІ).

Як встановлено судом, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області від 27.02.2024 року, притягнуто адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000224, видане 18.06.2018 згідно з рішенням Ради адвокатів м. Києва від 04.06.2018 №1319) до дисциплінарної відповідальності та застосовано до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Палата дійшла висновку про те, що перелічені у пунктах 1-5 рішення Дисциплінарної палати, під час перебігу строку зупинення його права на здійснення адвокатської діяльності є порушенням обов`язків адвоката, передбачених ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.ст.7, 12, 12-1 Правил адвокатської етики.

Позивач заперечує наявність у його діях інкримінованого дисциплінарного проступку, передбаченого ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо порушення правил адвокатської етики, що слугувало підставою звернення до суду.

Для надання оцінки правомірності оскаржуваному рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області від 27.02.2024 року, суд застосовує висновки Верховного Суду щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів та щодо притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності.

Суд враховує правові висновки, викладені Верховним Судом у постанові від 26.01.2023 у справі №420/5597/19, відповідно до яких, критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Крім того, Верховний Суд у цій постанові зазначив, що перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, суд не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.

Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 25.06.2018 у справі №810/1972/17 та неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 30.09.2021 у справі №440/1376/19, від 12.10.2021 у справі №820/4155/18 і у справі №820/4158/18, від 23.12.2021 у справі №826/13972/18, від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 21.02.2024 у справі №640/33374/21 тощо.

Водночас у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі «Hasan and Chaush v.Bulgaria» №30985/96).

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Ці та наведені вище висновки висловлені Верховним Судом також у постановах від 28.06.2023 у справі №640/20223/20 та від 14.09.2023 у справі №240/44051/21.

Враховуючи вищевикладене, в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведених правових позицій Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою Комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Ураховуючи викладене та з огляду на межі оскарження суд в даному випадку перевіряє дотримання відповідачем процедури дисциплінарного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.36 Закону №5076-VІ, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до ч.1 ст.37 Закону №5076-VІ, дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.38 Закону №5076-VІ, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати (ч.1).

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (ч.2).

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ч.3).

Перевіряючи дотримання процедури проведення дисциплінарного провадження на стадій проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, суд зазначає таке.

Відповідно до п.1 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі:

1) подання адвокатом заяви про зупинення адвокатської діяльності;

2) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення злочину, крім випадку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 32 цього Закону;

3) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю;

4) визнання адвоката за рішенням суду недієздатним або обмежено дієздатним.

Пунктом 2 ст.31 Закону визначено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі:

1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку;

2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності;

3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Пункт 3 ст.31 Закону регламентує, що право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється:

1) з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, - з дня подання раді адвокатів регіону за адресою робочого місця адвоката відповідної заяви адвоката;

2) з підстав, передбачених пунктами 2 і 4 частини першої цієї статті, - з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду;

3) з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченого пунктом 3 цієї частини, у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Згідно з п.4 ст.31 Закону право на заняття адвокатською діяльністю поновлюється у разі:

1) зупинення права з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, - з дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону заяви адвоката про поновлення права на заняття адвокатською діяльністю;

2) зупинення права з підстави, передбаченої пунктом 2 частини першої цієї статті, - з дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону підтвердження про погашення або зняття в установленому законом порядку судимості;

3) зупинення права з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня закінчення строку, на який згідно з рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури було зупинено право на заняття адвокатською діяльністю;

4) зупинення права з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої цієї статті, - з дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідного рішення суду.

У разі зупинення права на заняття адвокатською діяльністю з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, таке право також поновлюється з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду або з дня прийняття відповідного рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

Відповідно до п.5 ст.31 Закону протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати. Такий адвокат також не може брати участь у роботі органів адвокатського самоврядування, крім випадків, коли таке право зупинено у зв`язку з призначенням особи на посаду до органу державної влади з`їздом адвокатів України.

Відомості про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю вносяться до Єдиного реєстру адвокатів України (п.6 ст.31 Закону).

У порядку ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» позивачу повідомлено про проведення щодо нього перевірки для отримання письмових пояснень по суті порушених питань.

Згідно ч.1 ст.39 Закону №5076-VІ, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Згідно ч.2 ст.39 Закону №5076-VІ, вішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (ч.2 ст.39 Закону №5076-VІ).

Правомірність дій відповідача щодо процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи щодо позивача, була предметом спору в адміністративній справі №260/553/24.

Згідно ч.2 ст.14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частиною 4 ст.78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється в порядку встановлено ст.40 Закону №5076-VІ.

Згідно ч.1 ст.40 Закону №5076-VІ, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

У відповідальності з ч.2 ст.40 Закону №5076-VІ, розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Згідно з ч.3 ст.40 Закону №5076-VІ, розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Стосовно тверджень позивача щодо того, що останній особисто не знайомий з скаржником ОСОБА_2 і між ними не було і немає жодних правовідносин, а також те, що при розгляді скарги ТОВ «Нерон і партнери» в особі директора ОСОБА_2 не приймало участі у такому розгляді і не підтримувало цю скаргу, суд зазначає наступне.

За приписами ч.1 ст.36 цього Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Отже, законодавець передбачив, що зі скаргою щодо поведінки адвоката може в звернутися будь-яка особа, якій відомі такі факти.

Відповідно до положень ч.2 ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» неявка особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, в засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи.

Зі змісту цієї норми закону слідує, що дисциплінарна справа за певних умов може бути розглянута за відсутності особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, а участь такої особи у розгляді дисциплінарної справи є її правом, а не обов`язком.

Щодо долучення до скарги документів не засвідчених належним чином директором ТОВ «Нерон і партнери», суд зазначає, що ні нормами Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ні нормами Положенням №120, не передбачено обов`язку учасників дисциплінарного провадження (заявника/скаржника і адвоката) посвідчувати копії документів чи доказів, які подаються ними до КДКА чи до дисциплінарної палати КДКА. Крім того, як зазначено у письмових поясненнях третьої особи, поданих до скарги оригіналів додатків у третьої особи не було, відтак посвідчувати такі не вважалося можливим.

Твердження позивача щодо неврахування КДКА Закарпатської області при розгляді Скарги пояснення позивача на скаргу в ході розгляду справи не знайшло свого підтвердження, оскільки в оскаржуваному рішенні КДКА Закарпатської області від 17.02.2024 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності вказано про надходження пояснень та про наведені у них доводи позивача. КДКА Закарпатської області, розглядаючи дисциплінарну справу і приймаючі у ній оскаржуване рішення, надала оцінку таким поясненням, зазначивши при цьому, що у цих поясненнях позивач не навів жодної аргументації стосовно безпідставності наведених у скарзі ТОВ «Нерон і партнери» відомостей як щодо зупинення права позивача на заняття адвокатською діяльністю згідно з рішенням ВКДКА від 29.06.2023 року №VI-004/2023, так і щодо продовження здійснення ним після прийняття такого рішення ВКДКА адвокатської діяльності у вигляді підписання і подання до судів та державних органів певних документів юридичного характеру та вчинення інших процесуальних дій.

Також позивач посилається у позовній заяві на ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», відповідно до якої дисциплінарне провадження щодо адвоката здійснюється за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (СРАУ).

Позивач вказує, що обліковується в Раді адвокатів м. Києва, а адреса його робочого місця наступна: 03150, м. Київ, вул. Предславинська, 30, офіс 15, 16. Відтак, на думку позивача, КДКА Закарпатської області не могла здійснювати дисциплінарне провадження стосовно нього. При цьому звертає увагу, що до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 30.05.2018 у справі №816/1190/16.

Щодо таких тверджень суд зазначає наступне.

Рішенням РАУ від 15.12.2021 року №128 «Про неповноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарною комісії адвокатури м. Києва здійснювати свої функції» визнано КДКА м. Києва не сформованою у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті цієї КДКА для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених ст.50 цього Закону.

За приписами частин дев`ятої і десятої і статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ВКДКА є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про ВКДКА, а таке положення про ВКДКА, затверджене з`їздом адвокатів України, є установчим документом ВКДКА.

Пунктом 6 статті 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням звітно-виборчого з`їздом адвокатів України від 09.06.2017, встановлено, що ВКДКА діє відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», інших законів України, рішень РАУ, цього Положення та Регламенту ВКДКА (Положення про ВКДКА розміщене у відкритому доступі на веб-сайті НААУ - www.unba.org.uа).

Відповідно до підпункту 2.3.17. Регламенту ВКДКА, затвердженого Рішенням РАУ від 04-05.07.2014 №78 (з наступними змінами), Голова ВКДКА скеровує заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу, та а відсутності кворуму (Регламент ВКДКА також розміщений на веб-сайті НААУ).

Отже, ВКДКА при скеруванні скарги ТОВ «Нерон і партнери» на поведінку позивача для розгляду до КДКА Закарпатської області, уповноважила таку КДКА на здійснення дисциплінарного провадження за такою скаргою і прийняття відповідних рішень.

Відтак, КДКА Закарпатської області діяла як повноважний орган і у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положення про ВКДКА і Регламенту ВКДКА.

Крім того позивач у позовній заяві зазначає, що відповідач протиправно проігнорував клопотання позивача про відкладення розгляду дисциплінарної скарги від 26.02.2024 року і розглянув дисциплінарну справу за відсутності позивача, чим порушив приписи ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.40 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням РАУ від 30.08.14 №120, з наступними змінами і доповненнями. Також вказує, що подані ним 13 лютого і 26 лютого 2024 року заяви про відвід членів КДКА Закарпатської області від розгляду скарги ТОВ «Нерон і партнери» також протиправно не були розглянуті відповідачем.

Щодо таких тверджень позивача, суд зазначає наступне.

26 лютого 2024 року позивач дійсно подав до КДКА Закарпатської області клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи, призначеного на 27.02.2024 року, у зв`язку з його участю цього ж дня в судовому засіданні Верховного Суду з розгляду справи №903/135/23 за позовом Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери», керуючим партнером якого є позивач, до певних юридичних осіб.

Втім, розгляд порушеної стосовно позивача дисциплінарної справи вперше був призначений на 13 лютого 2024 року. Проте, протокольним рішенням Дисциплінарної палати від 13.02.2024 року розгляд цієї дисциплінарної справи був зупинений у зв`язку з поданням позивачем клопотання про неможливість його участі у такому розгляді з поважних причин.

Відтак, 27 лютого 2024 року констатувалась повторна неявка ОСОБА_1 на засідання Дисциплінарної палати з розгляду дисциплінарної справи стосовно нього.

Згідно з ч.2 ст.40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у разі повторної неявки адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури розгляд дисциплінарної справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Аналогічні приписи містяться і у ст.46 Положення №120.

З огляду на такі обставини Дисциплінарна палата протокольним рішенням від 27.02.2024 року відмовила у задоволенні клопотання позивача від 26.02.2024 року про повторне відкладення розгляду дисциплінарної справи стосовно нього, та здійснила розгляд справи за відсутності позивача.

Щодо поданих заяв про відвід, суд зазначає, що згідно з п.8.7 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону, затвердженого рішенням РАУ від 16.02.2013 №77 (з наступними змінами і доповненнями), окремими документами кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, які видаються від імені КДКА, є рішення КДКА та її палат:

а. про допуск до складення кваліфікаційного іспиту або відмову у допуску до складення кваліфікаційного іспиту;

б. про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту або про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту;

в. про відмову в порушенні дисциплінарної справи;

г. про порушення дисциплінарної справи;

ґ. про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення - дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення;

д. про закриття дисциплінарної справи;

е. про припинення права на заняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, у разі встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України;

є. про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України;

ж. про виключення адвоката іноземної держави з Єдиного реєстру адвокатів України за вчинення дисциплінарного проступку.

з. про відмову у задоволенні звернення (заяви, подання) про встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України.

Оскільки у цьому переліку не передбачено рішення за результатами розгляду заяв і клопотань учасників дисциплінарного провадження про відвід членів КДКА і її дисциплінарної палати, таке рішення приймається у протокольній формі засідання КДКА дисциплінарної палати.

Згідно з витягом з протоколу №03 від 27 лютого 2024 року у засіданні Дисциплінарної палати обидві заяви позивача від 13.02.2024 року і від 26.02.2024 року про відвід відповідних членів КДКА Закарпатської області від розгляду скарги ТОВ «Нерон і партнери» розглянуті та у задоволенні таких відмовлено протокольним рішенням цієї Палати.

З огляду на вищевикладене процедура щодо порушення дисциплінарної справи та розгляду дисциплінарної справи відповідачем не порушена.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону №5076-VІ, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Однією з підстав позову позивачем зазначено те, що розгляд дисциплінарної справи та прийняття спірного рішення здійснено складом Комісії, коли у окремих членів Комісії закінчився строк повноважень в КДКА Закарпатської області, зокрема у Голови Дисциплінарної палати Гончарова В.В., заступника голови Дисциплінарної палати Зеленяка С.П., секретаря Дисциплінарної палати Бухтоярової О.В., членів Дисциплінарної палати: Бабича В.В., Кучеренка В.О., Петюшки Р.В., Розмана С.Ю., Сочки І.І., Чорби П.П..

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону №5076-VІ, голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.

У відзиві відповідач надав детальні пояснення щодо повноважень членів КДКА Закарпатської області.

Зокрема, відповідач пояснював, що Рішенням РАУ від 21.09.2020 №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування» встановлено, що за наявності об`єктивних підстав, які виключають можливість проведення безперешкодного та безпечного для життя і здоров`я осіб відповідних виборів, органи адвокатського самоврядування та їх члени продовжують виконувати свої повноваження до початку діяльності новосформованих органів адвокатського самоврядування та обрання їх нових членів (Рішення розміщене на веб-сайті НААУ).

Згідно з п.5 ч.5 ст.50 Закону до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Пунктом 8.1 статті 8 вказаної вище нової редакції Положення про КДКА Закарпатської області передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.

На час завершення Дисциплінарною палатою перевірки відомостей за скаргою ТОВ Нерон і партнери» на поведінку Позивача і прийняття оскаржуваного ним рішень КДКА Закарпатської області Рішення РАУ від 21.09.2020 №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних норм адвокатського самоврядування» було чинним, а тому було обов`язковим для виконання відповідачем.

Отже, наведеним рішенням Ради адвокатів України продовжено повноваження осіб, що входили до складу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, відтак була наділена необхідним обсягом повноважень при здійсненні дисциплінарного провадження стосовно позивача і прийняті оскаржуваного ним рішення.

При цьому, згідно статті 46 Закону №5076-VI організаційними формами адвокатського самоврядування є конференція адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рада адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Рада адвокатів України, з`їзд адвокатів України.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Вищим органом адвокатського самоврядування України є з`їзд адвокатів України (частина перша статті 54 Закону №5076-VI).

У період між з`їздами адвокатів України функції адвокатського самоврядування виконує Рада адвокатів України (частина перша статті 55 Закону №5076-VI).

Згідно приписів частини першої, третьої статті 57 Закону №5076-VI рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Слід зазначити, що рішення Ради адвокатів України №69 не є предметом розгляду по даній справі, доказів його оскарження до суду не надано, тому в силу приписів вказаних норм є обов`язковим до виконання всіма адвокатами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що на час прийняття оскарженого рішення від 27.02.2024 року склад КДКА Закарпатської області був повноважним.

Отже, суд відхиляє доводи позивача щодо відсутності повноважень членів КДКА Закарпатської області під час прийняття оскарженого рішення.

Щодо доводів позивача, що скарга не підписувалась - директором ТОВ «Нерон і партнери» Ткачук А.С., а підпис є підробленим, то суд такі доводи позивача оцінює критично, у зв`язку з наступним.

Частиною першою статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом статей 73-76 КАС України докази мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності та достатності. Зокрема, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Допустимими є докази, одержані з дотриманням порядку, встановленого законом. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Експерт ОСОБА_5 у наданому висновку експерта №21/24 від 18.03.2024 року, відповідаючи на поставлені їй питання, дійшла висновку, що підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься у рядку « ОСОБА_2 » на звороті останнього аркуша оригіналу Скарги на адвоката Гапоненка Р.І. без зазначення дати, складеної від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» - в особі директора Ткачу А.С. на адресу КДКА м. Києва, та підпис від імені ОСОБА_2 , зображення якого міститься у рядку « ОСОБА_2 » на другому аркуші технічної копії Клопотання про передачу скарги на адвоката до іншого регіону, вхід. №20366 від 29.11.2023, складеного від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» - в особі директора ОСОБА_2 на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, виконані не тією особою, яка виконала підписи від імені ОСОБА_2 , зображення яких містяться у рядку « ОСОБА_2 » у технічній копії Акту приймання-передачі частини частки в статутному капіталі ТОВ «ПАР ТРЕЙД КО» від 04.08.2023, складеного від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колесник В.В., зареєстрованого в реєстрі за №№843, 844, та у графі «ПІДПИС» у технічній копії Заяви від імені ОСОБА_2 від 26.09.2023 про відмову від касаційної скарги, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колесник В.В., зареєстрованої в реєстрі за №1344, а іншою особою.

Частинами першою та другою статті 104 КАС України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства.

Відповідно до частин шостої та сьомої цієї ж статті КАС України у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до підпункту 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012р. №1950/5) (надалі, також Наказ №53/5) для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Згідно з підпунктом 1.4 глави 1 розділу І Наказ №53/5 перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма №1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Також пунктом 1.5 глави 1 розділу І Наказу №53/5 передбачено, що вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Відповідно до підпункту 1.6 глави 1 розділу І Наказу №53/5 відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

1.7. Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Тобто нормативно-правовими актами встановлено певний порядок проведення почеркознавчої експертизи, в тому числі і щодо відбору зразків підписі, як вільних так і експериментальних.

При цьому, з проаналізованих вище норм вбачається, що у випадку, якщо підписи виконувались на бланках, експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Також суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог 1.1 пункту 1 розділу 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Однак, із долученої до матеріалів справи копії висновку почеркознавчої експертизи №21/24 від 18.03.2024 року, проведеної експертом Бондар М.Є. ТОВ «Центр судових експертих «Альтернатива», вбачається, що у ній не вказано про відібрання таких експериментальних зразків підписів.

Натомість з опису дослідження вбачається, що судовим експертом в межах цієї почеркознавчої експертизи досліджувалися лише підписи ОСОБА_2 , проставлені, зокрема, на Скарзі на адвоката Гапоненка Р.І., на технічній копії клопотання про передачу скарги, на технічній копії Акту приймання-передачі частини частки в статутному капіталі та на технічній копії заяви від імені ОСОБА_2 від 26.09.2023 про відмову від касаційної скарги.

Такий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 07.09.2023 року у справі №686/24376/20 суд зазначив, що висновок експерта, який проводив судово-почеркознавчу експертизу без дослідження вільних зразків підпису особи є неповним, проведений з порушенням вимог чинного законодавства, а отже є недопустимим доказом.

Більше того, ОСОБА_2 у свої заявах до суду стверджує, що саме нею підписувалася скарга на адвоката.

Так само, третьою особою, у письмових поясненнях на позовну заяву, підтверджується справжність підпису на поданій Скарзі на ОСОБА_1 .

Крім того, суд вважає що висновок експерта №21/24 за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою ОСОБА_1 складеного 18 березня 2024 року ОСОБА_5 не відповідає критеріям допустимості, оскільки такий був здійснений вже після прийняття оскаржуваного рішення (27.02.2024), такий Дисциплінарній палаті для розгляду не надавався, а відповідно, нею і не досліджувався.

З наведеного вбачається, що така почеркознавча експертиза не може вважатися допустимим доказом у цій справі.

Щодо доводів позову в частині того, що КДКА Закарпатської області не обґрунтувало оскаржуване рішення, суд зазначає наступне.

Перш за все, з метою забезпечення права позивача на судовий захист, суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020р. у справі №П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Абзацом другим ч.1 ст.41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлені вимоги щодо вмотивованості рішення, яке приймається кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями регіонів за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Дисциплінарна палата дійшла висновку, що дії адвоката ОСОБА_1 , перелічені у пунктах 1-5 рішення Дисциплінарної палати, під час перебігу строку зупинення його права на здійснення адвокатської діяльності є порушенням обов`язків адвоката, передбачених ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і ст.ст.7, 12, 12-1 Правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року та діють зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15 лютого 2019 року.

Згідно преамбули, Правила адвокатської етики (далі по тексту - Правила) мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві.

Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Згідно зі ст.2 Правил, дія Правил поширюється на:

- всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії;

- всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку;

- адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності;

- відносини, що виникли або існують після їх прийняття.

Стаття 7 Правил адвокатської етики передбачає, що у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Стаття 12 Правил адвокатської етики передбачає, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Стаття 12-1 Правил адвокатської етики передбачає, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

У порушення статей 7, 12, 12-1 Правил адвокатської етики позивач здійснював адвокатську діяльність після зупинення його права на зайняття такою діяльністю.

Суд вважає обґрунтованим та вмотивованим рішення КДКА Закарпатської області від 27.02.2024 року щодо надання оцінки поведінці адвоката Гапоненка Р.І.

Позивач скористався своїм правом на оскарження рішення КДКА Київської області від 27.02.2024 року та звернувся до суду із цим позовом.

Однак, доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем доведено, що при прийнятті оскаржуваного наказу він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що рішення КДКА Закарпатської області від 27.02.2024 року відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема, щодо його обґрунтованості, пропорційності та прийняття на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також неупереджено. Отже, не підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову, розподіл судових витрат, які складаються з витрат на сплату судового збору, не здійснюється.

Керуючись ст.ст.2, 4-9, 21, 72, 74-78, 90, 132, 139, 242-246, 255, 262, 291, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 14, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на боці відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Нерон і партнери» (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 21 оф. 501, ) про признання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 28 лютого 2025 року.

СуддяЯ. М. Калинич