Справа № 160/29217/24
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати п.1, 2, 3 наказу № 2000 від 15.10.2024 року начальника ГУНП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП, щодо накладення на поліцейського взводу № 3 роти № 4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП щодо звільнення зі служби поліцейського взводу № 3 роти № 4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445) (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення);
- зобов`язати начальника ГУНП в Дніпропетровській області поновити на службі поліцейського взводу № 3 роти № 4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445);
- стягнути з ГУНП в Дніпропетровській області на його користь грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення до моменту поновлення на посаді, з урахуванням належних відрахувань.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначено, що він перебував на посаді поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області. 14.09.2024 р. його під час керування транспортним засобом було зупинено працівниками патрульної поліції. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №639055 від 14.09.2024 р., він 14.09.2024 р. о 12 год. 28 хв., у м.Кривому Розі на перехресті пр-т Миру та вул.Балхаська, керував транспортним засобом «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 , нібито з ознаками алкогольного сп?яніння. Огляд на стан сп?яніння проводився із застосуванням приладу «Драгер», що підтверджується тестом №285, результат якого 0,74%. Проте, з результатами огляду він не погодився, від проходження огляду на стан сп?яніння у медичному закладі відмовився також на бодікамеру. Вказаними діями, на думку працівників патрульної поліції, він порушив п.2.5 ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП. Також, 14.09.2024 р. о 14:38 р. поліцейський взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП старший сержант поліції Норенко А.В. виніс стосовно нього постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАД №584345, передбачене ч.1 ст.122 КУпАП України. За вказаними фактами, 15.10.2024 р. ГУНП в Дніпропетровській області було винесено наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування до поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445) дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, про наявність наказу йому було повідомлено в усному порядку.
Позивач зауважує, що підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності слугувало допущення ним керування 14.09.2024 р. транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп?яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проїзді перехрестя на забороняючий червоний сигнал світлофора, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який унеможливлює подальше виконання ним обов?язків поліцейського. Проте, постановою Центрально-Міського районного суду м.Кривого рогу від 17.10.2024 р. по справі №216/6720/24 провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, відносно нього було закрито у зв`язку з відсутності події та складу правопорушення. На думку позивача, спірні накази про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та про звільнення його зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки проведене службове розслідування, результати якого покладено в основу наказів не відповідає меті службового розслідування, мають ознаки упередженості є поверхневими, складеними без належного дослідження і обґрунтування фактичних подій, також під час проведення службового розслідування його було позбавленого права на захист.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
На виконання вимог ухвали суду від відповідача 21.11.2024 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивач проходив службу в ГУНП на посаді поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області. 23.10.2024 р. наказом ГУНП №1191 о/с поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» з 15.10.2024 р. Підставою є видання наказу про звільнення зі служби в поліції став наказ ГУНП від 15.10.2024 р. №2000к, яким на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стали матеріали службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП від 16.09.2024 р. №1954, у межах строків, встановлених наказом ГУНП від 30.09.2024 р. №2059, відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 р. №893, у письмовому провадженні розглянуто справу за фактом складання відносно поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 14.09.2024 р. адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП, та винесення постанови за ч.2 ст.122 КУпАП, а також можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, що призвело до вказаної події.
Відповідач також вказав, що вважає безпідставним посилання позивача на порушення його права на захист, оскільки 04.10.2024 р. він надавав пояснення самостійно, письмово на бланку, без участі представників, попередньо ознайомившись з правами передбаченими ст.18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, про що проставив особистий підпис. Крім того, стосовно посилання позивача на постанову Центрально-Міського районного суду м.Кривого рогу від 17.10.2024 р. по справі №216/6720/24, як на доказ його невинуватості у вчиненні дисциплінарного проступку зазначено, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності ґрунтуються на самостійних правових підставах. Наявність чи відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення не спростовують факту вчиненням останнім дисциплінарного проступку, що й став підставою для звільнення його з поліції. З вказаних підстав, відповідач просить відмовити повністю у задоволенні позовної заяви.
25.11.2024 року до суду від відповідача до суду надійшло клопотання про долучення доказів, в якій останній просив долучити до матеріалів справи довідку від 21.11.2024 року.
До суду 09.12.2024 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що 17.10.2024 р. Центрально-Міським районним судом м.Кривого Рогу відбувся розгляд справи №216/6720/24, результатом якого провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, щодо нього було закрито у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення. Стосовно притягнення його до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення серії БАД №584345, передбачене ч.1 ст.122 КУпАП України вважає, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Також звертає увагу на те, що відповідно ч.3 ст.40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці, а тому наказ ГУНП в частині застосування його звільнення відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення зі служби, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту Національної поліції України є протиправним.
12.12.2024 року до суду від позивача надійшло клопотання, в якому останній просив долучити до матеріалів справи апеляційну скаргу на ухвалу Софіївського районного суду Дніпропетровської області по справі №193/1698/24 та відповідь ГУНП в Дніпропетровській області на адвокатський запит адвоката Зіненко Я.І.
До суду 26.12.2024 року від позивача надійшла заява, в якій він просив врахувати висновки викладені в рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2024 р. по справі №160/4342/24.
14.01.2025 року до суду від позивача надійшло клопотання, в якому останній просив продовжити процесуальний строк у цій справі.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП на посаді поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області «Про організацію проведення службового розслідування» від 17.09.2024 р. №1954 організовано проведення службового розслідування за фактом складання відносно поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 14.09.2024 р. адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП та винесення постанови за ч.2 ст.122 КУпАП, а також можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП.
Згідно із наказом ГУНП в Дніпропетровській області «Про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 16.09.2024 р. №1954» від 30.09.2024 р. №2059 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного на підставі наказу ГУНП від 16.09.2024 р. №1954 на 15 календарних днів.
У висновку за результатами проведеного службового розслідування від 15.10.2024 року запропоновано: службове засідання за фактом складання відносно поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 14.09.2024 р. адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП та винесення постанови за ч.2 ст.122 КУпАП, а також можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП, що призвело до вказаної події, закінчити; за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5. розділу 2, підпункту «е» пункту 8.7.3 розділу 8 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 р. №1306, підпункту 2 пункту 3 розділу ІІ «Завдання і обов`язки» посадової інструкції, затвердженої майором поліції Т. Кравченко 27.08.2024 р. протоколу оперативної наради керівництва ГУНП від 16.07.2024 р. №6537/103/01-2024, що виразилось у допущенні керування 14.09.2024 р. транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проїзді перехрестя на забороняючий червоний сигнал світлофора, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського застосувати до поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП» від 15.10.2024 р. №2000к о/с наказано: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5. розділу 2, підпункту «е» пункту 8.7.3 розділу 8 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 р. №1306, підпункту 2 пункту 3 розділу ІІ «Завдання і обов`язки» посадової інструкції, затвердженої майором поліції Т. Кравченко 27.08.2024 р. протоколу оперативної наради керівництва ГУНП від 16.07.2024 р. №6537/103/01-2024, що виразилось у допущенні керування 14.09.2024 р. транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, безпідставній відмові від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проїзді перехрестя на забороняючий червоний сигнал світлофора, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського застосувати до поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Судом також встановлено, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 23.10.2024 р. №1191 о/с «По особовому складу» згідно із Законом України «Про Національну поліцію» звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладено відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445) поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький), 23.10.2024 року. Підстава: наказ ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП» від 15.10.2024 р. №2000к о/с.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 р. №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону №580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно із частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
В силу частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.03.2022 р. №2123-IX Дисциплінарний статут Національної поліції України доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану".
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно із частиною другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
В силу ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частин 1, 2, 5, 6 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Статтею 27 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
Стаття 29 Дисциплінарного статуту встановлює особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, а саме у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Аналогічні положення містить Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893 (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень пунктів 1-3, 4 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
У разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.
Службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку № 893).
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (частина 12 статті 19 Дисциплінарного статуту).
Згідно зі статтею 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Відповідно до положень частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Отже, вчинення протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, в тому числі, і звільнення зі служби в поліції.
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.
При цьому, службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.
Суд зазначає, що дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того, чи перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.
Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин відданим інтересам служби. Такі спеціальні юридичні та моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції та вимагають від кожного працівника поліції за будь-яких умов відповідати очікуванням суспільства та усіляко сприяти підвищенню авторитету органів поліції серед населення, оскільки їх неухильне дотримання - це справа честі і обов`язку кожного працівника поліції.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 23.10.2024 р. №1191 о/с «По особовому складу» про звільнення позивача зі служби за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.10.2024 р. №2000к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 15.10.2024 р.
Так, з матеріалів службового розслідування встановлено, що 16.09.2024 р. до керівництва ГУНП надійшов рапорт УПП ГУНП полковника поліції про те, що 14.09.2024 р. о 12.28 год. поліцейським полку поліції у м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України, у м.Кривий Ріг по пр.Миру, поруч з буд. №24, під час патрулювання, за порушення правил дорожнього руху (проїзд на заборонений сигнал світлофору) зупинено автомобіль марки «Фольксваген Гольф», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 .
Під час спілкування у водія ОСОБА_1 поліцейськими ППП у м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України виявлено явні ознаки сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці.
Опитані під час службового розслідування інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №2 полку патрульної поліції в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , поліцейський взводу №1 роти №1 батальйону №2 полку патрульної поліції в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України старший сержант поліції ОСОБА_3 , інспектор взводу №1 роти №1 батальйону №2 полку патрульної поліції в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України старший лейтенант поліції ОСОБА_4 пояснили, що ними 14.09.2024 р. о 12.28 год. під час несення служби у складі в м.Кривий Ріг, по пр.Миру, біля буд. №24, під час патрулювання, за порушення пп.8.7.3 «Е» Правил дорожнього руху України (проїзд на заборонений сигнал світлофору) на перехресті вул.Валхашська та Миру, було зупинено автомобіль марки «Фольксваген Гольф», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .
Під час спілкування з останнім було встановлено, що водій керував автомобілем з ознаками алкогольного сп?яніння (запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкіряного покрову обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці). На вимогу пройти огляд на визначення стану сп?яніння у встановленому законом порядку, за допомогою газоаналізатора «Drager Alcotest 7510», ОСОБА_5 погодився, результат тесту показав 0,74% (проміле), з яким останній не погодився. Після чого, він спочатку погодився пройти огляд на стан сп?яніння в медичному закладі, однак по дорозі до медичного закладу розташованого за адресою: м.Кривий Ріг, вул.Дишинського, 27, останній відмовився від проходження медичного огляду на стан сп?яніння у медичному закладі та попросив повернутися на місце зупинки транспортного засобу. У зв?язку із чим, відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 639055 за ч.1 ст.130 КУпАП та винесено постанову по справі серії БАД №548345 за ч.2 ст.122 КУПАП.
За скоєння правопорушення передбаченого ч.2 ст.122 КУПАП до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосоване адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. З моменту зупинки вищевказаного транспортного засобу о 12.28 год. до останньої вимоги пройти медогляд на стан сп?яніння о 13.19 год., ОСОБА_1 надавався час для консультацій із захисниками.
В ході службового розслідування членами дисциплінарної комісії здійснено перегляд відеозаписів з портативних відеореєстраторів №475200, №475207 поліцейських ПП в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , а також відеозапису з автомобільного реєстратора, які були надані керівництвом ПП в м.Кривий Ріг УПП.
За наслідками проведення службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку про доведеність факту вчинення поліцейським взводу №3 роти №4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
Також до матеріалів службового розслідування були долучено акт перегляду відеозапису з портативних відеореєстраторів №475183, №475200, №475207, а також відеозапису з автомобільного реєстратору від 11.10.2024 р. №33/2-1102.
Відповідно до змісту вказаного акту зазначене наступне:
«Переглядом відеофайлів: clip-0, clip-1, clip-2, clip-3, clip-4, clip-5, clip-6, clip-7, clip-8, clip-9, clip-10, clip-11, clip-12, clip-13, clip-14, clip-15, встановлено, що за допомогою автомобільного реєстратора, який встановлений у службовому автомобілі патрульної поліції, у світлу пору доби здійснюється відеофіксація перехрестя вул.Балхаська та пр.Миру в м.Кривий Ріг. о 12.28 год. 14.09.2024 р. вказане перехрестя на червоний сигнал світлофора проїжджає легковий автомобіль «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_2 . Службовий автомобіль патрульної поліції починає рух за автомобілем «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_3 , який о 12.30 год. зупиняється на узбіччі пр.Миру в м.Кривий Ріг. Службовий автомобіль патрульної поліції зупиняється поруч. Переглядом відеозаписів з портативних відеореєстраторів поліцейських ПП в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області встановлено, що 14.10.2024 р. о 12.30 год. поліцейські виходять із службового автомобіля та підходять до автомобіля «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_4 , біля якого з водійської сторони стоїть старший сержант поліції ОСОБА_5 . Останньому повідомляють, що в його діях вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, а саме проїзд на червоний сигнал світлофора. У ОСОБА_1 запитують на який сигнал світлофора він проїхав перехрестя вул.Балхаська та пр.Миру він відповідає, що на зелений. Під час перегляду записів з автомобільного реєстратора, на запитання поліцейського, чи ваш транспортний засіб проїхав на червоний сигнал, відповідає так. Під час спілкування поліцейський повідомляє ОСОБА_1 , що від нього чути запах алкоголю з порожнини рота та пропонують пройти огляд за допомогою газоаналізатора «Drager» з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння, на що ОСОБА_1 відповідає, що згоден пройти огляд в медичному закладі. ОСОБА_1 знову пропонують пройти огляд на місці за допомогою газоаналізатора «Drager» і о 12:47 год. останній погоджується та проходить огляд на місці. Результат огляду склав 0,74 проміле. Із результатом огляду він не погоджується та згоден проїхати до медичного закладу для проходження огляду на стан сп?яніння. О 12.52 год. поліцейські разом із ОСОБА_1 сідають у службовий автомобіль та рухаються до медичного закладу. О 12.57 год. перебуваючи в салоні службового автомобіля, ОСОБА_1 повідомляє, що йому сказали не погоджуватися їхати до медичного закладу. Патрульні поліцейські запитують у ОСОБА_1 , чи їхати далі на огляд. ОСОБА_1 просить повернутися на місце зупинки транспортного засобу, до медичного закладу він їхати не буде. О 12.58 год. поліцейські знову запитують у ОСОБА_1 , чи готовий він проїхати до медичного закладу для огляду. ОСОБА_1 відповідає, що не готовий. Останньому повідомляють, що відносно нього буде складений протокол за ст.130 КУпАП. ОСОБА_1 каже, що він зрозумів. О 13.11 год. на місці зупинки автомобіля ОСОБА_1 останній просить поліцейських видати йому направлення на здачу крові та сечі. У свою чергу, поліцейські починають оформлювати адміністративні матеріали. На місце прибув командир роти №4 ППОП «КОРД» (стрілецький) капітан поліції ОСОБА_6 , який просить поліцейських видати ОСОБА_1 направлення для проходження огляду в лікарні. Останньому повідомляють, що ОСОБА_1 вже надавалася можливість пройти огляд на стан сп?яніння в медичному закладі, однак він відмовився. О 13.14 год. поліцейські повідомляють ОСОБА_1 причину зупинки транспортного засобу, виявлені у нього ознаки алкогольного сп?яніння, а також те, що у зв?язку з відмовою пройти огляд у медичному закладі, його привезли на місце зупинки та відносно нього буде складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.130 КУпАП. Також, ОСОБА_1 роз?яснюють його права. О 14.18 год. зачитують зміст складеного протоколу про адміністративне правопорушення за ст.130 КУпАП. О 14.29 год. поліцейські у його присутності проводять розгляд адміністративної справи за ч.2 ст.122 КУпАП.»
На переконання суду, матеріалами службового розслідування доведено наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, відносно обставин, які призвело до складання 14.09.2024 р. протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП та постанови за ч.2 ст.122 КУпАП, що є достатньою підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з поліції, адже поведінка позивача як поліцейського, в тому числі ухилення від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.
За таких обставин, порушення, зафіксовані у висновку службового розслідування, у своїй сукупності свідчать про вчинення позивачем дій, що суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам та підривають довіру до поліції як органу державної виконавчої влади та дискредитують звання працівника поліції, тим паче вказані події відбулися в умовах воєнного стану, тобто у час коли дії поліцейських повинні бути спрямовані для захисту громадян, територіальної цілісності України та повинні відповідати професійно-етичним нормам поведінки поліцейських.
З огляду на викладені обставини суд вважає обґрунтованими висновки дисциплінарної комісії про те, що допущені дії позивачем як поліцейським суперечать загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції, є несумісними зі званням поліцейського та унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського.
Судом також встановлено, що рішенням Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 14.11.2024 року по справі №193/1698/24 адміністративний позов ОСОБА_1 до Полку патрульної поліції в м.Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови серії БАД № 584345 від 14.09.2024 про накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.122 КУпАП - залишено без задоволення.
Так, у рішенні також встановлено: «Під час перегляду відеофайлу clip-14 у судовому засіданні позивач не заперечував, що справді на власному авто проїхав перехрестя на червоний сигнал світлофору. Відповідно до пп.8.7.3 «е» ПДР України, червоний сигнал, у тому числі миготливий забороняє рух, а тому позивач мав припинити рух транспортного засобу та здійснити його зупинку на відстані, яка передбачена п.8.10 ПДР України. З відеозапису також вбачається, що працівником поліції оголошено причину зупинки згідно ст.35 ЗУ «Про Національну поліцію», роз`яснено його права та обов`язки, згідно ст.268 КУпАП та ст.63 Конституції України. За вказаного, відповідач згідно з вимогами ст.77 КАС України довів належними доказами, зокрема відеозаписом, правомірність прийнятого ним рішення.».
Вищевказане рішення суду набрало законної сили 23.12.2024 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.12.2024 року по вищезазначеній справі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 14 листопада 2024 року в адміністративній справі № 193/1698/24 повернуто апелянту.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 03.02.2025 року по вищезазначеній справі відмовлено ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на постанову Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 14.11.2024 р. у справі № 193/1698/24.
Щодо посилань позивача на постанову Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2024 р. у справі №216/6720/24 за розглядом справи щодо адміністративного правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, якою провадження закрито у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, то суд зазначає, що такі обставини не впливають на обґрунтованість притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності, яка є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку.
Обставини, що передували притягненню особи до цього виду відповідальності, можуть потягнути за собою настання інших наслідків у вигляді адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, але це не може слугувати підставою для звільнення працівника поліції саме від дисциплінарної відповідальності.
Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 року у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 року у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 року у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 року у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 року у справі №420/602/19, від 28.11.2019 року у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 року у справі №826/7187/17.
Суд звертає увагу, що у даному випадку позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності не за перебування в стані алкогольного сп`яніння у позаробочий час, а за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни, з дискредитацією звання поліцейського і підривом авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
У свою чергу, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.
Порушення позивачем службової дисципліни у вигляді недотримання принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку, що підриває довіру до органів поліції, встановлені та підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами.
Висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення його до вчиненого.
За таких обставин, з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є правомірним та обґрунтованим. Захід дисциплінарного впливу, який застосований до позивача є співмірним з тяжкістю вчиненого ним дисциплінарного проступку.
Щодо посилань позивача про те, що відповідно ч.3 ст.40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності, суд зазначає, що положення Дисциплінарного статуту та Порядку №893 не передбачають відстрочення призначення та/або зупинення службового розслідування на час тимчасової непрацездатності поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування. Крім того, перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення. Суд також зауважує, що медичний висновок про тимчасову непрацездатність долучений позивачем до заяви від 09.12.2024 року дійсний з 18.10.2024 р. по 22.10.2024 р., при цьому наказ ГУНП в Дніпропетровській області №1191 о/с «По особовому складу» датований 23.10.2024 р.
За вказаних обставин, суд вважає, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП» від 15.10.2024 р. №2000к о/с та наказ ГУНП в Дніпропетровській області «По особовому складу» від 23.10.2024 р. №1191 о/с, прийнято відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством, відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, що в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для скасування.
Разом з тим, заявлені позовні вимоги про зобов`язання начальника ГУНП в Дніпропетровській області поновити на службі поліцейського взводу № 3 роти № 4 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0047445) та стягнення з відповідача на його користь грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення до моменту поновлення на посаді, з урахуванням належних відрахувань не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, у задоволенні яких судом було відмовлено.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява №4909/04, відповідно до п.58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torijav.Spain) від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В силу ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За приписами частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову з викладених вище підстав.
Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма