Справа № 361/4418/23
Суддя: Дутчак І. М.
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 361/4418/23
провадження № 2-а/361/30/24
УХВАЛА

24 лютого 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретаря Лебідя В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в :

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив суд скасувати постанову серії БАБ № 782285 від 13 квітня 2023 року, винесену інспектором ВР ПП Броварського РУП ГУ НП в Київській області старшим лейтенантом поліції Ярощук О.В., про притягнення його (позивача) до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 425 грн.

24 лютого 2024 року представник відповідача Головного управління Національної поліції в Київські області Чубинський В.С. у судовому засіданні, посилаючись на те, що позивач ОСОБА_1 повторно у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав, просив суд залишити згідно із вимогами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України вказаний вище адміністративний позов ОСОБА_1 без розгляду.

З`ясувавши позицію представника відповідача, перевіривши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступних висновків.

Із матеріалів справи вбачається, що 21 серпня 2024 року у судовому засіданні, у якому були присутні позивач ОСОБА_2 та представник відповідача Чубинський В.С. у зв`язку із викликом свідка, оголошено перерву до 29 жовтня 2024 року до 15.30 год., про що повідомлено судом сторін безпосередньо у даному судовому засіданні. Отримувати судову повістку про дату і час наступного судового засідання позивач ОСОБА_2 відмовився.

29 жовтня 2024 року позивач ОСОБА_2 , будучи повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд він не повідомив, тому у зв`язку із першою неявкою позивача ОСОБА_2 у судове засідання без поважних причин та не повідомлення ним про причини неявки, судом оголошено перерву до 17 січня 2025 року до 14.30 год., про що повідомлено позивача шляхом направлення судової повістки про виклик його до суду за вказаною ОСОБА_2 у позовній заяві адресою: АДРЕСА_1 .

31 жовтня 2024 року до суду надійшла направлена 28 жовтня 2024 року позивачем ОСОБА_2 на адресу суду його заява від 27 жовтня 2024 року, у якій він повідомляв суд про те, що не може прибути у судове засідання, призначене на 15.30 год. 29 жовтня 2024 року, через його хворобу. Будь-яких документів на підтвердження поважності неявки у судове засідання до цієї заяви позивач ОСОБА_2 не додавав.

17 січня 2025 року позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, у зв`язку із неявкою останнього у судове засідання, відсутністю у суду відомостей про вручення позивачу ОСОБА_2 судової повістки, у судовому засіданні оголошено перерву до 24 лютого 2025 року до 14.00 год., про що повідомлено позивача шляхом направлення судової повістки про виклик до суду ОСОБА_2 , за зазначеною у позовній заяві останнім вказаною вище адресою.

24 лютого 2025 року позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про причини своєї повторної неявки суд він не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду останній не подавав. Судова повістка, направлена позивачу ОСОБА_2 за зазначеною вище адресою, повернулася до суду із відміткою адресат відсутній.

У ч. 1 ст. 131 КАС України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно із ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у рішеннях від 28 жовтня 1998 року у справі Осман проти Сполученого королівства та від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі зазначив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії ЄСПЛ вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому неодноразово наголошував ЄСПЛ у своїх рішеннях. Відтак у кожному випадку заявник при зверненні до суду зобов`язаний дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно зі ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 виклала правовий висновок та зазначила, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьов проти України виклав правову позицію, згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , будучи повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, у судові засідання 29 жовтня 2024 року та повторно 24 лютого 2025 року не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила, розгляд справи за відсутності позивача суд вважає неможливим.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача Чубинського В.С. ґрунтується на вимогах закону, позов ОСОБА_1 до Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 5, 8, 9, 44, 131, 205, 240, 243, 248 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Дутчак І. М.