Справа № 440/3102/24
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 р. Справа № 440/3102/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.06.2024, головуючий суддя І інстанції: Є.Б. Супрун, м. Полтава, по справі № 440/3102/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області в особі Міськрайонного управління у Кременчуцькому районі та м. Кременчуці, Горішніх Плавнях треті особи Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області в особі Міськрайонного управління у Кременчуцькому районі та м. Кременчуці, Горішніх Плавнях (далі відповідач), в якому просила: визнати протиправними дії відповідача щодо застосування локальних коефіцієнтів: зона магістралей підвищеного містоформувального значення - 1,15; скеля гранітний реєстр геологічна пам`ятка природи 1,11; водоохоронна зона м. Кременчук - 1,05 та застосування максимальних значень локальних коефіцієнтів: земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання - 0,95 у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №4397/0/212-19 від 02.10.2019.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 року позов залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 по справі №440/3102/24 та постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач не погоджується з застосуванням локальних коефіцієнтів у спірному витязі №4397/0/212-19 від 02.10.2019 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 5045 кв.м (кадастровий номер :08:004:0032) по АДРЕСА_1 та зазначає, що вказаний витяг містить вказівку щодо цільового призначення зазначеної земельної ділянки, а саме іншої комерційної діяльності. Крім того, зазначає, що до позовної заяви додано викопіювання з генерального плану м. Кременчука щодо земельної ділянки кадастровий номер :08:004:0032, по вул. Першотравнева, 2-Д в м. Кременчуці, а також схеми зон впливу локальних факторів (функціонально-планувальна група) в м. Кременчуці. Візуальним оглядом вказаних документів та без застосування спеціальних знань можливо встановити, що спірна земельна ділянка не знаходиться в межах та на території пам`ятки природи, а також в зоні магістралей підвищеного містоформувального значення.

Відповідач направив на електронну адресу Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме від 29.12.2020 на підставі договору купівлі-продажу ОСОБА_1 набула право власності на об`єкт нерухомості: пасажирський причал (перша черга) по АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці комунальної форми власності загальною площею 5045 м2, кадастровий номер :08:004:0032 (а.с. 26-28).

ОСОБА_1 у період з 30.12.2020 по 28.02.2021 використовувала земельну ділянку без правовстановлюючих документів, що стало наслідком звернення Кременчуцької міської ради 26.07.2023 до суду з позовом про стягнення недоотриманого доходу від орендної плати за землю в розмірі 1 093 411,74 грн. (справа №524/5091/23). При цьому для розрахунку розміру недоотриманого доходу від орендної плати за землю було застосовано витяг №4397/0/212-19 від 02.10.2019, сформований Міськрайонним управлінням Держгеокадастру із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 5045 м2 (кадастровий номер :08:004:0032) по АДРЕСА_1 , відповідно до якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 16 196 720,25 грн.

Згідно з витягом від №4397/0/212-19 від 02.10.2019 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 5045 м2 (кадастровий номер :08:004:0032) по вул. Першотравнева, буд. 2-Д ц м. Кременчук Полтавської області, застосовано наступні локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки:

"Зона пішохідної доступності до громадських центрів" - 1,2;

"Зона магістралей підвищеного містоформувального значення" - 1,15:

"Зона пішохідної доступності швидкісного пасажирського транспорту (пристані водного транспорту)" - 1,12;

"Зона пішохідної доступності до пляжу Центральний та парку Ювілейний" - 1,085;

"Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання" - 0,95;

"Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації" - 0,95;

"Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі" - 0,95;

"Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання" - 0,95;

"Земельна ділянка знаходиться у зоні залягання ґрунтових вод менше 3 м" - 0,925;

"Зона затоплення паводком понад 1% забезпеченості" - 0,9;

"Зона на намивних (насипних територіях)" - 1,05;

"Скеля гранітний реєстр геологічна пам`ятка природи" - 1,11;

"Санітарно-захисна зона" - 0,88;

"Водоохоронна зона м. Кременчук" - 1,05;

Сукупний коефіцієнт Км3: 1,22459.

Позивач, вважаючи протиправними дії відповідача щодо застосування локальних коефіцієнтів: зона магістралей підвищеного містоформувального значення - 1,15; скеля гранітний реєстр геологічна пам`ятка природи 1,11; водоохоронна зона м. Кременчук - 1,05 та застосування максимальних значень локальних коефіцієнтів: земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання - 0,95; земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання - 0,95 у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №4397/0/212-19 від 02.10.2019, звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV від 11.12.2003 (далі Закон №1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, а під рентним доходом розуміється дохід, який можна отримати із землі як фактору виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, окрім іншого, для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно до абз. 3 ч. 1 ст. 13 Закону №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

У відповідності до положень пп. 14.1.125 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділуглави 1 розділу цього Кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону №1378-IV, підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Статтею 18 Закону №1378-IV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться на землях, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону №1378-IV визначено, що за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону №1378-IV, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах населених пунктів та порядок оформлення Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки регламентується Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 (в редакції, чинній на момент винесення спірного витягу).

Відповідно до розділу I Порядку № 489 (в редакції, чинній на момент винесення спірного витягу), цей Порядок визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213 (із змінами). Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Вказана постанова втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 року № 1147.

Відповідно до п.п. 1-3 розд. ІІ Порядку№489 в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель. Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах. Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою Цн= В х Нп/Нк х Кф х Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф- коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки. Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 Податкового кодексу України.

Відповідно з п. 6 розд. ІІ Порядку №489, коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км= Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Відповідно до п.8 розд. ІІ Порядку №489 у межах населеного пункту середня (базова) вартість одного квадратного метра земель диференціюється за економіко-планувальними зонами, які встановлюються на основі економічної оцінки території населеного пункту, з урахуванням таких факторів: неоднорідність функціонально-планувальних якостей території; доступність до центру населеного пункту, місць концентрації трудової діяльності, центрів громадського обслуговування, масового відпочинку; рівень інженерного забезпечення та благоустрою території; рівень розвитку сфери обслуговування населення; екологічна якість території; привабливість середовища: різноманітність місць докладання праці, наявність історико-культурних та природних пам`яток тощо.

Відповідно до п. 10 розділу II Порядку № 489, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно- ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн = ЦНЗ х Кф х Км3.

Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Пунктом 1 розділу III Порядку № 489 встановлено, що за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи (додаток 8) як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (додаток 9).

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.01.2015 №15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

З адміністративного позову встановлено, що фактично позивач не згоден з розрахунком нормативно грошової оцінки земельної ділянки, оскільки вважає, що відповідачем неправильно використані коефіцієнти, передбачені Порядком №489, внаслідок чого завищено розмір нормативно грошової оцінки земельної ділянки.

З матеріалів справи встановлено, що в спірному витязі №4397/0/212-19 від 02.10.2019 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (кадастровий номер :08:004:0032) застосовано такі локальні коефіцієнти: "Зона пішохідної доступності до громадських центрів" - 1,2; "Зона магістралей підвищеного містоформувального значення" - 1,15; "Зона пішохідної доступності швидкісного пасажирського транспорту (пристані водного транспорту)" - 1,12; "Зона пішохідної доступності до пляжу Центральний та парку Ювілейний" - 1,085; "Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі" - 0,95; "Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації" - 0,95; "Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання" - 0,95; "Земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання" - 0,95; "Земельна ділянка знаходиться у зоні залягання ґрунтових вод менше 3 м" - 0,925; "Зона затоплення паводком понад 1% забезпеченості" - 0,9; "Зона на намивних (насипних територіях)" - 1,05; "Скеля - гранітний реєстр - геологічна пам`ятка природи" - 1,11; "Санітарно-захисна зона" - 0,88; "Водоохоронна зона м. Кременчук" - 1,05. Сукупний коефіцієнт Км3: 1,22459 (а.с. 20).

Позивач ставить під сумнів правильність визначення відповідачем локальних коефіцієнтів:

зона магістралей підвищеного містоформувального значення - 1,15;

скеля гранітний реєстр - геологічна пам`ятка природи 1,11;

водоохоронна зона м. Кременчук - 1,05.

Окрім того, позивач ставить під сумнів правильність застосування відповідачем максимальних значень локальних коефіцієнтів:

земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі - 0,95;

земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації - 0,95;

земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання - 0,95;

земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання - 0,95.

Колегія суддів зазначає, що згідно з додатком 7 до Порядку №489 такі інженерно-інфраструктурні фактори як "Не забезпечена централізованим водопостачанням", "Не забезпечена централізованим водовідведенням", "Не забезпечена централізованим теплопостачанням", "Не забезпечена централізованим газопостачанням" оцінюються за коефіцієнтом у діапазоні від 0,90 до 0,95.

Тобто, зі спірного витягу, встановлено, що значення за відповідними інженерно-інфраструктурними факторами на рівні 0,95, тобто в межах, встановлених Додатком 7 до Порядку №489.

Стосовно протиправності застосування відповідачем таких локальних функціонально-планувальних факторів як "Скеля - гранітний реєстр - у зоні пішохідної доступності до пам`яток природи" - 1,05 (в рамках діапазону 1,04-1,15), то слід зазначити наступне.

Так, з матеріалів справи встановлено, що відповідно до викопіювання з генерального плану м. Кременчука щодо земельної ділянки, кадастровий номер :08:004:0032, по вул. Першотравнева, 2-Д в м. Кременчуці «Скеля гранітний реєстр геологічна пам`ятка природи» (позначка 5.11 на генеральному плані) знаходиться у пішохідній доступності.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими доводи позивача з приводу помилкового встановлення локальних коефіцієнтів щодо місцезнаходження земельної ділянки у водоохоронній зоні м. Кременчук, оскільки віднесення цієї земельної ділянки до земель водного фонду підтверджується самим фактом перебування її в межах прибережної захисної смуги.

Так, відповідно до інформації відділу № 5 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, наданої листом № 920/432-24 від 02.04.2024 року, відповідно до даних Державного земельного кадастру земельна ділянка з кадастровим номером :08:004:0032, площею 0,5045 га, категорія земель - землі водного фонду, вид використання - експлуатація та обслуговування пасажирського причалу (перша черга), цільове призначення земельної ділянки - іншої комерційної діяльності, дата державної реєстрації земельної ділянки - 10.11.2003 року, вид права - право власності, найменування власника - Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно -25.05.2023 року.

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно пасажирський причал (перша черга), розташований за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :08:004:0032, належить ОСОБА_1 (Позивач). Право власності набуте на підставі договору купівлі-продажу від 29.12.2020.

Відповідно до спірного витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки за категорією земель земельна ділянка, кадастровий номер :08:004:0032, яка є пасажирським причалом відповідно до умов договору купівлі-продажу від 29.12.2020, та відноситься до земель водного фонду, факт чого позивач не заперечує.

Таким чином, судом встановлено, що коефіцієнти, що слугували підставою для видачі витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не суперечать Порядку №489.

В своїй апеляційній скарзі позивач наголошує, що відповідачем використано коефіцієнт Км3 на рівні його максимального розміру, саме це послугувало збільшенню розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

В силу приписів ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Однак, позивачем не надано та матеріали справи належних та допустимих доказів встановлення розмірів локальних коефіцієнтів Км3 вищих, ніж розміри, визначені Порядком №489.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це адміністративна послуга, яку надає Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 № 835 "Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг" та Закону України «Про адміністративні послуги».

Відповідно до ч.3 ст.3 Закону України «Про адміністративні послуги» до адміністративних послуг прирівнюється надання органом виконавчої влади, іншим державним органом, органом влади Автономної Республіки Крим, органом місцевого самоврядування, їх посадовими особами, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації витягів та виписок із реєстрів, довідок, копій, дублікатів документів та інші передбачені законом дії, у результаті яких суб`єкту звернення, а також об`єкту, що перебуває в його власності, володінні чи користуванні, надається або підтверджується певний юридичний статус та/або факт.

Матеріалами справи встановлено, що листі, наданому Відділом №5 управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, №1139/15-24 від 14.03.2024 року зазначається, що витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок у місті Кременчуці надаються з використанням програмного комплексу ТЕРЕН-ГІС, розробленого Державним підприємством «Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем в будівництві» (ДНДІАСБ) Мінрегіонбуду України (м.Київ) на основі затверджених матеріалів з оцінки земель м.Кременчука, де врахування впливу локальних факторів (значення локальних коефіцієнтів) та розрахунки виконуються автоматично після вводу координат місиерозташування земельної ділянки (в місцевій системі координат) зворотна сторона а.с. 13).

Основним змістом застосування нормативної грошової оцінки при формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку є просторовий аналіз прояву локальних факторів та розрахунок їх впливу на нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що здійснюється спеціалізованим програмним забезпечення.

Отже, відповідач є органом, який надає адміністративну послугу у вигляді видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, без будь-якого втручання у визначення нормативної грошової оцінки земель, затвердженої відповідним органом місцевого самоврядування.

Окрім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що Верховний Суд в постанові від 21.06.2022 року по справі №160/3248/20 зазначив, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки і відображає дані стосовно окремої земельної ділянки та складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

Тобто, витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України. Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Отже, нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує року застосування нормативної грошової оцінки.

Значення коефіцієнтів установлюються за результатами оцінок кожної групи факторів в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Таким чином, відповідач не проводить грошову оцінку земельних ділянок, а лише відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» видає, як орган, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Перевіривши правомірність дій відповідача згідно до вимог ч.2 ст.2 вказаного Кодексу, суд приходить до висновку, що такі вказаним вище критеріям відповідають, тому відсутні підстави для визнання їх протиправними.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи та не спростовують відповідні висновки суду першої інстанції з вищенаведених мотивів.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись статтями 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 по справі № 440/3102/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Мінаєва
Судді В.А. Калиновський О.А. Спаскін