Справа № 320/24510/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2025 року справа №320/24510/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради до Державної аудиторської служба України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод залізобетонних виробів "Дорожні та енергетичні конструкції" про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради з позовом до Державної аудиторської служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод залізобетонних виробів "Дорожні та енергетичні конструкції" з вимогою визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 18.12.2023 про результати моніторингу Процедури закупівлі UA-2023-08-31-008855-а в частині встановлення порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Ухвалою суду від 11.06.2024 відкрито провадження у справі та визначено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує на протиправність оскаржуваного висновку з огляду на те, що при проведенні публічної закупівлі модульних тимчасових споруд не допущено жодного з порушень, на які відповідач посилається у спірному висновку, а тому були відсутні підстави для відхилення тендерної документації ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції». Позивач зауважив, що твердження Державної аудиторської служби про невідповідність вимогам тендерної документації довідки переможця про аналогічний досвід в укладенні договорів є необґрунтованим, адже подана учасником торгів довідка містила достатньо інформації, яка підтверджує наявність досвіду в аналогічних договірних відносинах.

На адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечує щодо задоволення даного адміністративного позову. Вказав, що за результатами моніторингу закупівлі встановлено порушення замовником вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 (в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції».).

Третя особа свої пояснення стосовно суті справи не надавала.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 31 серпня 2023 року Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради оголосив закупівлю №UA-2023-08-31-008855-а за видом предмету закупівлі: Товари; назва предмета закупівлі: Код ДК 021:20-5 Конструкції та їх частини - Модульні тимчасові споруди (конструкції, елементи) для укриття населення.

На участь у даній закупівлі подано одну пропозицію від Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» з ціною 39991186,20 грн.

Відповідно до Протоколу розкриття тендерних пропозицій ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» визначено як учасник, який відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно з оприлюдненим на Веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «ProZorro» Звітом про результати проведення процедури закупівлі UA-2023-08-31-008855-а також було зазначено про відповідність ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації та про відсутність підстави для відмови, установлених ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

На підставі вищезазначеного 5 жовтня 2023 року між Управлінням з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради та ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» укладено Договір №50 про закупівлю товарів щодо закупівлі товару Код ДК 021:20-5 Конструкції та їх частини - Модульні тимчасові споруди (конструкції, елементи) для укриття населення (надалі - Товар) за номенклатурою та кількістю, зазначеною в Специфікації (Додаток №1 до договору), яка є невід?ємною частиною Договору.

Надалі, Наказом Державної аудиторської служби України від 30.11.2023 №345 «Про початок моніторингу процедур закупівель» розпочато моніторинг процедур закупівель.

Судом встановлено, що 18.12.2023 о 17:28 на електронний майданчик zakupovlipro позивачем отримано висновок Державної аудиторської служби України, відповідно до якого встановлено, що за результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» встановлено порушення вимог абзацу пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

У висновку зазначено:

«…Пунктом 2.1 додатку 2 до тендерної документації передбачено, що на підтвердження відповідності встановленим відповідно до статті 16 Закону кваліфікаційним критеріям учасники надають довідку у довільній формі, яка повинна свідчити про те, що учасник має досвід виконання аналогічного(их) договору(ів) із зазначенням цього(их) договору(ів). Аналогічним(и) договором(ами) є договір(и), який(i) підтверджуюс(ють) постачання, розвантаження та монтаж товару… Учасник ТОВ Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність досвіду виконання договору аналогічного предмету закупівлі від 15.09.2023 №15-09/36, договір про закупівлю від 22.12.2022 №637…»

«…Пунктом 1.2 розділу 1 Договору №637 визначено: «Постачальник зобов`язується поставити Ланки захисних модульних споруд (найпростіше швидко споруджуване сховище 4-го класу захисту) «ДК 021:2015 код 44210000-5 Конструкційні матеріали», а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити такий Товар в кількості, комплектності, асортименті та за ціною згідно зі Специфікацією (Додаток №1 до Договору), який є невід`ємною частиною Договору». При цьому пунктом 1.6 розділу 1 Договору передбачено «Поставка Товару здійснюється транспортом Постачальника та за рахунок Постачальника (ТОВ Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції»). Розвантаження Товару здійснюється за рахунок Покупця (Управління гуманітарної сфери виконавчого комітету Колодяжненської сільської ради)…».

«…Отже учасник ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» у складі тендерної пропозиції на виконання вимог пункту 2.1 додатку 2 до тендерної документації надав Договір №637, який не підтверджує досвід виконання аналогічних договорів за предметом закупівлі в частини розвантаження та монтажу товару…».

Не погоджуючись із висновком органу державного фінансового контролю, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Як визначено частиною першою статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону №2939-XII).

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).

Як закріплено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Як встановлено судом, підставою для прийняття наказу про початок моніторингу закупівлі № UA-2023-08-31-008855-а були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно з частинами шостою, сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Частинами десятою - одинадцятою статті 8 Закону №922-VIII установлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241; далі Порядок №552).

У розділі ІІІ Порядку №552 встановлені вимоги до заповнення констатуючої частини форми висновку. Так, у пункті 2 констатуючої частини висновку заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Аналізуючи викладені в оскаржуваному висновку доводи відповідача про порушення позивачем вказаних норм, суд звертає увагу на наступне.

Вимоги до тендерної документації встановлені статтею 22 Закону №922-VIII.

Частинами першою-третьою цієї статті Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Так, підставою прийняття спірного висновку стало переконання органу фінансового контролю щодо невідповідності тендерної пропозиції учасником торгів вимогам тендерної документації.

Зокрема, на думку відповідача, порушенням є те, що учасник ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» у складі тендерної пропозиції на виконання вимог пункту 2.1 додатку 2 до тендерної документації надав Договір №637, який не підтверджує досвід виконання аналогічних договорів за предметом закупівлі в частини розвантаження та монтажу товару.

Суд знаходить непідтвердженими та безпідставними такі доводи, з огляду на наступне.

Суд звертає увагу, що за загальним правилом, аналогічним договором слід вважати такий договір, який відповідає запропонованому за видом та за предметом.

Так, предметом договору віл 05.10.2023 №50, укладеного між Управлінням з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради та ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» є конструкції та їх частини модульні тимчасові споруди (конструкції, елементи) для укриття населення.

Тобто, предметом договору, укладеним за результатами закупівлі позивача є певний товар, однак не послуга розвантаження та/або монтаж.

Відтак, аналогічним договором стосовно Договору від 05.10.2023 №50, вважається договір щодо передачі у власність конструкцій та їх частини модульні тимчасові споруди (конструкції, елементи) для укриття населення, а не щодо розвантаження та/або монтажу такого товару.

За наведених вище обставин, відповідачем не подано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказані у спірному висновку порушення свідчать про порушення позивачем основних принципів здійснення державних закупівель, визначених Законом № 922.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування своєї позиції, не довів повноти правопорушення позивача у сфері публічних закупівель, а тому приймаючи оскаржуваний висновок, діяв протиправно, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, непропорційно, зокрема без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

У такому випадку, на підставі частини 1 статті 139 КАС України, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2684,00 грн, належить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 18.12.2023 про результати моніторингу Процедури закупівлі UA-2023-08-31-008855-а.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.