Справа № 240/12202/23
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2025-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Житомир справа № 240/12202/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Гуріна Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Котлозавод "Крігер" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Котлозавод "Крігер" (далі - ТОВ "Котлозавод "Крігер") із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 11.04.2023 №7, з підстав протиправності вказаного податкового повідомлення-рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що за висновками акта камеральної перевірки встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН за вересень 2022 року. На вказаний акт камеральної перевірки було подано заперечення які до уваги контролюючим органом прийняті не були та, як наслідок, 20.04.2023 ТОВ "Котлозавод "Крігер" отримано податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 №7 яким зобов`язано позивача сплатити штраф у розмірі 655,26 грн. Позивач з таким рішенням контролюючого органу не погоджується, в обґрунтування протиправності оскаржуваного рішення ТОВ "Котлозавод "Крігер" було подано на реєстрацію податкову накладну до Головного управління ДПС в Житомирській області №38 від 26.09.2022, за підписом головного бухгалтера Бачинської Олександри о 07 год 11 хв у межах строку встановленого чинним законодавством, а саме: 15.10.2022 (граничний строк подання), проте, через некоректну роботу Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) вказана накладна залишились незареєстрованою та знаходилась у статусі "Відправлено" до кінця операційного дня 15.10.2022. Податкова накладна №38 від 26.09.2022 була повторно направлена поза межами граничного строку подання, після 15.10.2022, і яка фактично була зареєстрована Головним управлінням ДПС в Житомирській області 18.10.2022 о 03:19. Представник позивача посилається на практику Верховного Суду, згідно з якою вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності. Крім того, у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу. З огляду на вказані обставини, на думку представника позивача, до позивача безпідставно застосовано штрафні санкції за порушення термінів реєстрації податкової накладної в ЄРПН, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

30.05.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив вх. №38006/23, в якій позивач підтримує позовні вимоги повністю та просить задовольнити, проти доводів відзиву заперечує.

28.10.2024 ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду витребувано від відповідача додаткові докази.

30.10.2024 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про намір подати докази витрат на професійну правничу допомогу після ухвалення рішення вх. №59534/24.

04.11.2024 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов вх. №60439/24, відповідно до змісту якого відповідач заперечує проти заявлених вимог та просить відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування відзиву вказав, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення ТОВ «Котлозавод «Крігер» граничних строків реєстрації податкової накладної №38 від 26.09.2022 в ЄРПН. Згідно з даними інформаційних баз ДПС, зазначена ТОВ «Котлозавод "Крігер" податкова накладна №38, яка складена ним 26.09.2022 та надіслана для реєстрації в ЄРПН 18.10.2022 в 15:19:15 (робочий день), ДПС одержана та відповідно така податкова накладна зареєстрована в ЄРПН 18.10.2022, 15.10.2022 вихідний день. Крім того, відповідач у відзиві на позовну заяву заперечує проти відшкодування витрат позивача на правничу допомогу з посиланням на їх неспівмірність та необґрунтованість.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що висновки, зроблені в акті від 16.03.2023 №3360/06-30-04-07 про результати перевірки термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Котлозавод «Крігер» за вересень 2022 року відповідають вимогам чинного законодавства України.

Таким чином, ГУ ДПС в Житомирській області вважає, що винесене оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 №7 є обґрунтованим та правомірним, а позовні вимоги є необґрунтованими та непідтверджені належними доказами.

04.11.2024 на адресу суду від представника відповідача на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів надіслано: квитанцію про відмову в реєстрації 14.10.2022 податкової накладної від 26.09.2022 №38 та print screen екрана від 01.11.2024.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що Головним державним інспектором Житомирського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Житомирській області Лесею Харбатович на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І, п.57.2 ст.57 розділу ІІ, п.200.10 ст.200 розділу V Податкового кодексу України у порядку п.п.75.1.1 п.75.1 статті 75, статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку за вересень 2022 року ТОВ "Котлозавод «Крігер».

За результатами якої складено акт камеральної перевірки 16.03.2023 №3360/06-30-04-07 (а.с.14).

Згідно висновків акта камеральної перевірки встановлені порушення ТОВ "Котлозавод «Крігер» граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН за вересень 2022 року та 20.03.2023 ТОВ "Котлозавод «Крігер» отримано сам акт камеральної перевірки №3360/06-30-04-07 від 16.03.2023.

Не погоджуючись з вказаним актом камеральної перевірки, ТОВ "Котлозавод «Крігер», скориставшись своїм правом, передбаченим п.86.7 ст.86 Податкового кодексу України, подало заперечення на вищевказаний акт (на звороті а.с.21).

Згідно відповіді Головного управління ДПС в Житомирській області від 10.04.2023 за №8045/6/06-30-04-03-19 на заперечення до акта, висновки акта перевірки залишені без змін (а.с.19-21).

20.04.2023 Товариством було отримано податкове повідомлення-рішення за №7 від 11.04.2023 яким до ТОВ "Котлозавод «Крігер» застосовано штраф в розмірі 655,26 грн (а.с.16).

Позивач вважає рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 11.04.2023 №7, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, що слугувало підставою для звернення до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у редакції, що була чинною станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Така податкова накладна/розрахунок коригування вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманою покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Абзацом п`ятим п.201.10 ст.201.10 Податкового кодексу України встановлено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий п.201.10 ст.201.10 Податкового кодексу України).

Абзацом тринадцятим п.201.10 ст.201.10 Податкового кодексу України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків (згідно норм ПКУ чинних на момент реєстрації податкової накладної): для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

З метою нормативно-правового врегулювання обміну електронними документами з контролюючими органами відповідно до вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису та згідно з Положенням про Міністерство фінансів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №375 наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557 (далі - Порядок №557), затверджений Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за №959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01.06.2020 №261).

Порядком №557 надано наступні визначення:

- перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання;

- друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами електронної ідентифікації, обробки, перевірки обов`язкових реквізитів електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.

Положеннями пункту 8 Розділу ІІ Порядку №557 визначено, що перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (пункт 9 Розділу ІІ Порядку №557).

У разі, якщо квитанції про прийняття, про неприйняття та про зупинення податкової накладної/розрахунку коригування відсутні протягом дня, то податкового накладна вважається такою, що зареєстрована.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі (згідно норм ПКУ на момент реєстрації податкової накладної): 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН, звіряння даних, що містяться у виданих платникам ПДВ - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі, визначено в Порядку ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).

Пункт 3 вказаного Порядку №1246 визначає, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем

Відповідно до пункту 11 Порядку №1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку №1246 встановлено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання).

Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

Відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.

Враховуючи положення пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, у разі відсутності у межах операційного дня надісланої контролюючим органом квитанції, що підтверджує прийняття податкової накладної або відмову у її прийнятті, така податкова накладна вважається зареєстрованою датою її надсилання.

Так, перший раз ТОВ "Котлозавод "Крігер" надіслано податкову накладну 14.10.2022 - результат "документ не прийнятий".

Другий раз, позивачем надіслано на реєстрацію податкову накладну 15.10.2022, на підтвердження чого надано витяг з програмного забезпечення "Fredo" (а.с.18 на звороті), інших доказів, як то, квитанції про доставку, тощо, позивачем не надано, однак згідно витягу (на звороті а.с.18) податкова накладна не була прийнята про що є відмітка у програмному забезпеченні "Fredo".

Таким чином, дані програмного забезпечення "Fredo", витяг з якого надано до суду, містяться відомості про неприйняття податкової накладної, яка надіслана 15.10.2022. Податковим органом не надано ніяких відомостей та доказів за 15.10.2022 (у системі відсутні записи) про надіслання на адресу ТОВ "Котлозавод "Крігер" квитанцій про прийняття, не прийняття чи зупинення реєстрації податкової накладної, поданої 15.10.2022.

18.10.2022 ТОВ "Котлозавод "Крігер" втретє надіслано на реєстрацію до контролюючого органу податкову накладну від 26.09.2022 №38, яка була зрештою зареєстрована у той же день - 18.10.2022.

Таким чином, податкова накладна від 26.09.2022 №38 була зареєстрована із порушенням граничного терміну, встановленого Податковим кодексом України.

Стосовно посилань представника позивача на рішення Верховного Суду перелічені у позовній заяві, то суд вважає, що вони є релевантними до справи, що розглядається.

Зокрема, висновки Верховного Суду у справі №1640/3125/18, стосуються земельного податку та податку на нерухоме майно, порушення строку реєстрації податкової накладної сталося через порушення суб`єктом владних повноважень принципу "належного урядування" через зміну порядку реєстрації розрахунків коригування та повідомлення позивача про це.

У справі №2340/3802/18 було проаналізовано причини неприйняття податкової накладної, зокрема з підстав скасування посиленого сертифіката відкритого ключа, та досліджено квитанції про відмову у прийнятті податкової накладної з причини можливого розірвання договору про визнання електронної звітності або неправильного підпису відправника. Суди дійшли висновку про необґрунтованість причин неприйняття податкової накладної та про непідтвердження таких причин доказами.

У справі №816/390/17 причиною несвоєчасної реєстрації податкової накладної було несвоєчасне зарахування коштів з поповнення електронного рахунку для оплати ПДВ, що сталося не з вини позивача, тому суди дійшли висновку про відсутність податкового правопорушення в діях платника ПДВ.

У справі №815/2745/17 причинами несвоєчасної реєстрації податкової накладної було припинення доступу товариству до ЄРПН.

Причиною неприйняття податкової накладної у відповідній квитанції було вказано можливе припинення дій договору про надання електронної звітності. Наведені обставини не підтвердилися, договір був чинним і суди дійшли висновку про протиправність відмови в реєстрації податкової накладної та відсутність вини платника податків у несвоєчасності реєстрації податкової накладної.

У справі №803/1588/17 судами встановлено, що платнику податків було відмовлено у реєстрації податкової накладної через відсутність договору про надання електронної звітності. Водночас інші податкові накладні реєструвалися податковим органом. Судами не було досліджено доводи позивача про наявність чинного договору про надання електронної звітності, що стало причиною скасування рішень судів та направлення справи на новий судовий розгляд.

У справі №620/3609/18 суди встановили, що податкова накладна була доставлена до податкового органу, підтвердженням чого є відповідна квитанція. Причиною відмови у реєстрації податкової накладної стала відсутність договору приєднання до визнання електронних документів. Податковим органом було заблоковане програмне забезпечення, та за заявою платника розблокувало податкову звітність, однак у прийнятті податкової накладної було відмовлено як поданої повторно, а реєстрація іншої податкової накладної зупинена. Блокування програмного забезпечення податковим органом призвело до несвоєчасної реєстрації податкової накладної. Такі дії контролюючого органу суди визнали протиправними, оскільки чинним законодавством не було передбачено повноважень податкових органів припиняти дію договору приєднання про визнання електронних документів у випадку сумнівності податкових накладних. Тому суди дійшли висновку, що несвоєчасна реєстрація податкової накладної сталась не з вини платника податків.

У справі, що розглядається, позивач стверджує, що надіслав податкову накладну від 26.09.2022 №38 на реєстрацію засобами програмного забезпечення, однак документ протягом операційного дня перебував у статусі "відправлено", тому позивач вважає, що податкова накладна є зареєстрованою в силу положень абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті Податкового кодексу України.

Згідно витягу з програмного забезпечення, на який посилається позивач, встановлено, що податкова накладна від 26.09.2022 №38 не перебуває у стані "відправлено", а перебуває у стані "не прийнято".

Однак відповідачем не надано ні квитанції про прийняття, ні квитанції про відмову у прийнятті податкової накладної від 26.09.2022 №38.

Відсутність квитанції про прийняття або неприйняття податкової накладної протягом операційного дня означає, що податкова накладна вважається зареєстрованою.

Таким чином, суд приходить до висновку, що у контролюючого органу були відсутні законні підстави для прийняття рішення від 11.04.2023 №7 про накладення штрафу на ТОВ "Котлозавод "Крігер" у сумі 655,26 грн, застосований за порушення граничних строків реєстрації податкової накладної від 26.09.2022 №38.

Водночас, у позові було заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 2000,00 грн.

Розглянувши зазначену вимогу позивача, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 6 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з положеннями статті 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 №5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі Баришевський проти України, від 10.12.2009 у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12.10.2006 у справі Двойних проти України, від 30.03.2004 у справі Меріт проти України, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.09.2019 (справа №810/3806/18, справа №810/2816/18, справа №810/3806/18), від 22.11.2019 (справа №810/1502/18).

Для підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу представником позивача до матеріалів справи не надано документів, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлених у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки).

Отже, зважаючи на те, що позивачем не надано доказів на підтвердження оплати послуг правничої допомоги пов`язаної з розглядом справи №240/12202/23, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для задоволення вимог щодо відшкодування витрат на правничу допомогу.

Враховуючи викладені обставини справи суд задовольняє позов та у відповідності до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України стягує судові витрати у вигляді судового збору в сумі 2147,20 грн із відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 72, 77, 139, 143, 243-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Котлозавод "Крігер" (вул.Покровська, 81, м.Житомир, 10003, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул.Юрка Тютюнника, 7, м.Житомир, 10003, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 11.04.2023 №7.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Котлозавод "Крігер" 2147,20 грн на відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.М. Гурін

27.02.25