Справа № 580/6377/24
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/6377/24 Суддя (судді) першої інстанції: Петро ПАЛАМАР
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2024 року справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якому просила, з урахуванням уточнень:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо розгляду по суті заяви б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії з 06.05.2024 із зарахуванням до страхового стажу: періоду навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981 згідно з дипломом НОМЕР_1 від 18.07.1981; періоду роботи з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 згідно з трудовою книжкою НОМЕР_2 ; періоду догляду за дитиною до 3-х річного віку згідно із свідоцтвом про народження НОМЕР_3 на " ОСОБА_2 ";

- зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії з 06.05.2024 із зарахуванням до страхового стажу: періоду навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981 згідно з дипломом НОМЕР_1 від 18.07.1981; періоду роботи з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 згідно з трудовою книжкою НОМЕР_2 ; періоду догляду за дитиною до 3-х річного віку згідно із свідоцтвом про народження НОМЕР_3 на " ОСОБА_2 ", з урахуванням правової оцінки з цього приводу, наданої судом у судовому рішенні.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2024 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що недотримання порядку подання заяви про перерахунок пенсії та її форми не може перешкоджати розгляду по суті порушеного в ній питання.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив про недотримання позивачем строків звернення до суду, а також про відсутність підстав для зарахування спірних періодів до страхового стажу позивача і порушення порядку звернення із заявою про перерахунок пенсії.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядались в порядку спрощеного провадження, введення в України воєнного стану та враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач перебуває на пенсійному обліку в ГУ ПФ України в Черкаській області та отримує пенсію за віком з 07.07.2022, що підтверджується копією пенсійного посвідчення серії НОМЕР_4 (а.с.14).

10.02.2024 представник позивача звернулась до ГУ ПФ України в Черкаській області із адвокатським запитом, в якому просила, зокрема, повідомити причини не включення до страхового стажу періоду навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981, періоду роботи з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 і періоду догляду за дитиною до 3-х річного віку (а.с.31).

У відповідь на вказаний запит листом від 15.02.2024 №2300-0204-8/10852 відповідач повідомив, що періоди роботи ОСОБА_1 з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 не зараховано до страхового стажу у зв`язку з відсутністю належного підтвердження зміни прізвища, період навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981 не зараховано до трудового стажу, оскільки в дипломі НОМЕР_1 від 18.07.1981 вказано прізвище « ОСОБА_3 », що не відповідає прізвищу за паспортом, а в наданому свідоцтві про народження НОМЕР_3 на " ОСОБА_2 " вказано ім`я матері « ОСОБА_4 », що також не відповідає імені заявниці, зазначеному в паспорті (а.с.32).

Представник позивача звернулась до ГУ ПФ України в Черкаській області із заявою вих.№б/н від 06.05.2024, в якій просила провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 , зарахувавши до її страхового стажу періоду навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981 згідно з дипломом НОМЕР_1 від 18.07.1981; періоду роботи з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 згідно з трудовою книжкою НОМЕР_2 ; періоду догляду за дитиною до 3-х річного віку згідно із свідоцтвом про народження НОМЕР_3 на " ОСОБА_2 " (а.с.34-35).

Листом від 04.06.2024 №7859-6676/М-02/8-2300/24 ГУ ПФ України в Черкаській області повідомило представника позивача, що оскільки ОСОБА_1 не зверталась із заявою щодо перерахунку пенсії та відповдіними документами, тому її пенсія перерахунку не підлягає. Також відповідач вказав про неможливість врахування спірних періодів, про що її було повідомлено листом від 15.02.2024 №2300-0204-8/10852 (а.с.36-37).

Вважаючи таку відмову протиправною, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що матеріали справи не містять докази звернення позивача з заявою встановленого зразка про перерахунок пенсії, а надання заяви невстановленого зразка позивачем не спричиняє обов`язку у суб`єкта владних повноважень прийняти за результатами її розгляду рішення.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційних скарг, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про пенсійне забезпечення», Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», який визначає принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг з коштів Пенсійного фонду, що формуються за рахунок страхових внесків роботодавців, бюджетних та інших джерел, передбачених цим Законом, а також регулює порядок формування Накопичувального пенсійного фонду та фінансування за рахунок його коштів видатків на оплату договорів страхування довічних пенсій або одноразових виплат застрахованим особам, членам їхніх сімей та іншим особам, передбаченим цим Законом.

В силу ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Нормами ч.1 ст.46 Конституції України закріплено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Згідно з ч.1 ст.44 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.

Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.

Постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 затверджений Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", відповідно до пп.1.1 якого заява про призначення, перерахунок, поновлення пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший (Заява про призначення/перерахунок пенсії - додаток 1) подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України. Заява про призначення, перерахунок пенсії може подаватись заявником разом зі сканованими копіями документів, які відповідають оригіналам документів та придатні для сприйняття їх змісту або засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг з використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи.

Відповідно до п.4.1 Порядку №22-1 орган, що призначає пенсію, розглядає питання про призначення пенсії, перерахунок та поновлення виплати раніше призначеної пенсії, а також про переведення з одного виду пенсії на інший при зверненні особи з відповідною заявою (додаток 3). Заяви осіб про призначення, перерахунок, поновлення, переведення з одного виду пенсії на інший реєструються в журналі реєстрації рішень органу, що призначає пенсію. Особі або посадовій особі органом, що призначає пенсію, видається розписка із зазначенням дати прийняття заяви, а також переліку одержаних і відсутніх документів, які необхідно подати у тримісячний строк з дня прийняття заяви. Копія розписки зберігається в пенсійній справі.

Пунктом 4.3 Порядку №22-1 визначено, що не пізніше 10 днів після надходження заяви та за наявності документів, необхідних для призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший та поновлення виплати пенсії (у тому числі документів, одержаних відповідно до абзацу другого підпункту 3 пункту 4.2 цього розділу), орган, що призначає пенсію, розглядає подані документи та приймає рішення щодо призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший, поновлення раніше призначеної пенсії без урахування періоду, за який відсутня інформація про сплату страхових внесків до Пенсійного фонду України.

Аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку, що у разі звернення із заявою про перерахунок пенсії, уповноважений орган Пенсійного фонду України має за результатами розгляду такої заяви прийняти рішення про перерахунок або про відмову в перерахунку пенсії. При цьому, рішення про відмову в перерахунку пенсії має містити зазначення причин відмови та порядку його оскарження

Судом встановлено, що за заявою вих.№б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 відповідачем жодного рішення не прийнято, натомість надано відповідь листом від 04.06.2024 №7859-6676/М-02/8-2300/24.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, вказав, що подання адвокатського запиту не є підставою для проведення перерахунку пенсії.

Дійсно, розгляд адвокатського запиту регулюється іншими нормами законодавства, ніж розгляд звернення щодо перерахунку пенсії.

В той же час, подана представником позивача заява вих.№б/н від 06.05.2024 не була адвокатським запитом у розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до п. 1.5 Порядку №22-1 заява про переведення з одного виду пенсії на інший, про перерахунок пенсії, про виплату пенсії у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, поновлення виплати пенсії, про припинення перерахування пенсії на банківський рахунок та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, про виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, про виплату пенсії за довіреністю, термін дії якої більше одного року, через кожний рік дії такої довіреності, подається пенсіонером особисто або його законним представником до органу, що призначає пенсію, за місцем перебування на обліку як одержувача пенсії, а пенсіонерами, які зареєстровані на території Автономної Республіки Крим та м. Севастополя і не отримують пенсії від уповноважених органів Російської Федерації, - до органу, що призначає пенсію, визначеного Пенсійним фондом України. При цьому у заяві про виплату частини пенсії непрацездатним членам сім`ї особи, яка знаходиться на повному державному утриманні, вказується адреса одержувача цієї частини пенсії.

Отже, п.1.5 Порядку №22-1 передбачено можливість подачі заяви як особисто пенсіонером, так і його уповноваженим представником.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.02.2018 у справі №757/12134/14-а.

Крім того, твердження відповідача щодо недотримання позивачем встановленого порядку звернення за перерахунком пенсії, оскільки він не звертався до відповідача із заявою встановленого зразка, а відповідачем остаточне рішення стосовно розгляду заяв позивача про перерахунок його пенсії не приймалося, суд відхиляє як безпідставні та необґрунтовані, оскільки зі змісту заяви слідує, що вона містить всю необхідну інформацію, крім того, до неї додавались відповідні документи, які необхідні для вирішення питання щодо врахування спірних періодів до страхового стажу позивача.

Колегія судів враховує висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 30.05.2018 у справі № 537/3480/17, за яким, зазначаючи про недотримання порядку звернення до Пенсійного органу із заявою про перерахунок пенсії, суд апеляційної інстанції припустився формалізму, оскільки, по-перше, зі змісту заяви вбачається, що вона містить всю необхідну інформацію, що передбачена і заявою встановленого зразка.

Крім того, відповідно до листа від 04.06.2024 №7859-6676/М-02/8-2300/24, відповідач вказав про неможливість зарахування спірних періодів до страхового стажу, про що було зазначено в листі від 15.02.2024 №2300-0204-8/10852 відповідач повідомив, що періоди роботи ОСОБА_1 з 13.06.1980 до 19.08.1980 та з 06.08.1981 до 31.10.1985 не зараховано до страхового стажу у зв`язку з відсутністю належного підтвердження зміни прізвища, період навчання з 01.09.1977 до 15.05.1981 не зараховано до трудового стажу, оскільки в дипломі НОМЕР_1 від 18.07.1981 вказано прізвище « ОСОБА_3 », що не відповідає прізвищу за паспортом, а в наданому свідоцтві про народження НОМЕР_3 " ОСОБА_2 " вказано ім`я матері « ОСОБА_4 », що також не відповідає імені заявниці, зазначеному в паспорті (а.с.32).

В силу ст.62 Закону України «Про пенсійне забезпечення» основним документом, що підтверджує стаж роботи, є трудова книжка. Порядок підтвердження наявного трудового стажу при відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній встановлюється Кабінетом Міністрів України.

З трудової книжки позивача вбачається, що в ній наявні записи про її роботу:

- в період з 16.06.1980 по 29.08.1980 на посаді сезонної робітниці в період проходження виробничої практики на Підприємстві №18 ОКЕ №127;

- в період з 06.08.1981 по 04.12.1985 на посаді техніка-топографа експедиції №203 Підприємства №20;

Пенсійний орган, відмовляючи в зарахуванні відповідних періодів роботи до страхового стажу позивача посилається на наявність в трудовій книжці позивача виправлень імені з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » та прізвища з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_6 ».

Відповідно до п.4 постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 1993 року №301 «Про трудові книжки працівників», відповідальність за організацію ведення обліку, зберігання і видачу трудових книжок покладається на керівника підприємства, установи, організації. За порушення встановленого порядку ведення, обліку, зберігання і видачі трудових книжок посадові особи несуть дисциплінарну, а в передбачених законом випадках іншу відповідальність.

Таким чином, недотримання правил ведення трудової книжки може мати негативні наслідки саме для особи, яка допустила такі порушення, а не для позивача, а отже, й не може впливати на її особисті права. Певні недоліки щодо заповнення трудової книжки не можуть бути підставою для неврахування відповідного періоду роботи для обрахунку страхового стажу.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права наведений у постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року у справі №677/277/17 та від 06 лютого 2018 року у справі №677/277/17, який в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України має бути врахований судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Крім того, в трудовій книжці позивача вказано причини для внесення виправлень, а саме зміна прізвища була здійснені на підставі свідоцтва про шлюб НОМЕР_5 , а зміна імені здійснена відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_6 від 19.05.1981 (а.с.23).

Щодо вимог позивача про наявність підстав для зарахування до страхового стажу періоду догляду за дитиною до 3-х річного віку згідно із свідоцтвом про народження НОМЕР_3 " ОСОБА_2 ", колегія суддів звертає увагу, що відповідно до п. «ж» ч.3 ст.56 Закону України «Про пенсійне забезпечення» до стажу роботи зараховується також, зокрема, час догляду непрацюючої матері за малолітніми дітьми, але не довше ніж до досягнення кожною дитиною 3-річного віку.

Суд звертає увагу, що відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_3 ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 і на вказану дату та в подальші 3 роки позивач була працевлаштованою, що підтверджується копією її трудової книжки, а тому відсутні підстави для включення відповідного трирічного періоду догляду за малолітньою дитиною до стажу роботи позивача, оскільки у відповідний період вона не була непрацюючою матір`ю.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до повторного свідоцтва про народження від 19 травня 1981 року НОМЕР_7 ОСОБА_7 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в книзі реєстрації актів про народження 08 серпня 1969 року зроблено запис №367 (а.с.20).

Відповідно до диплому НОМЕР_1 від 18.07.1981 ОСОБА_7 в період з 1977 року по 1981 рік проходила навчання в Ташкентському топографічному технікумі (а.с.22).

04 лютого 1984 року ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 в результаті якого позивач змінила своє прізвище на ОСОБА_6 .

Вказана обставина підтверджується записами про сімейний стан в паспорті позивача (а.с.15 зворот), записом в трудовій книжці про зміну прізвища з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_6 » на підставі свідоцтва про шлюб НОМЕР_5 (а.с.23).

Також, відповідні обставини щодо укладення позивачем 04.02.1984 шлюбу з ОСОБА_8 встановлена у рішенні Черкаського районного суду Черкаської області від 04.09.2000 у справі №2-285/2000 про розірвання шлюбу, відповідно до якого ОСОБА_1 та ОСОБА_8 зареєстрували шлюб 04.02.1984 в первомайському районному відділі ЗАГС м.Новочеркаськ, актовий запис №108 та в шлюбі мали двох дітей, зокрема ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказане рішення набрало законної сили 15.09.2000, про що на його копії наявна відповідна відмітка (а.с.7).

В силу ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, наявними матеріалами справи підтверджується обставина, що дівоче прізвище позивача було ОСОБА_3 , яке вона змінила на ОСОБА_6 після укладення 04.02.1984 шлюбу з ОСОБА_8 .

Наведене свідчить про наявність підстав для врахування диплому НОМЕР_1 від 18.07.1981 при визначенні періоду страхового стажу позивача з подальшим перерахунком пенсії.

З огляду на викладені обставини справи, з урахування наведених норм права, беручи до уваги, що відповідачем не було прийнято відповідного рішення за результатами розгляду заяви про перерахунок пенсії ОСОБА_1 , колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача за наслідками розгляду вказаної заяви із зобов`язанням ГУ ПФ України в Черкаській області повторно розглянути заяву б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії з 06.05.2024, з урахуванням правової оцінки з цього приводу, наданої судом у судовому рішенні.

При цьому, позов подано в межах встановленого законодавством шестимісячного строку звернення до суду, з урахуванням, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача під час розгляду звернення від 06.05.2024 і просить провести відповідний перерахунок пенсії з 06.05.2024, а позов подано 25.06.2024, що підтверджується реєстраційним штампом суду першої інстанції на позовній заяві.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та порушення норм матеріального права, призвели до неправильного вирішення справи, внаслідок чого колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нової постанови про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2024 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо розгляду по суті заяви №б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області () повторно розглянути заяву №б/н від 06.05.2024 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_8 ) з 06.05.2024, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 24 лютого 2025 року.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма