Справа № 240/26737/23
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/26737/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Капинос Оксана Валентинівна

Суддя-доповідач - Сапальова Т.В.

25 лютого 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сапальової Т.В.

суддів: Ватаманюка Р.В. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу.

В обґрунтування позову зазначено, що наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.08.2023 №1589 "Про притягнення до матеріальної відповідальності, відшкодування шкоди та списання матеріальних цінностей" позивача притягнуто до матеріальної відповідальності за завдання матеріальної шкоди. Вказує, що оскаржуваний наказ є протиправним, оскільки відповідачем не доведено завдання матеріальної шкоди саме позивачем. Також зазначає, що до проведення службового розслідування він не залучався.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року позов задоволено частково, а саме:

- визнано протиправним та скасовано п.1 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.08.2023 №1589 "Про притягнення до матеріальної відповідальності, відшкодування шкоди та списання матеріальних цінностей" в частині, що стосується притягнення до матеріальної відповідальності ОСОБА_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнути на користь позивача витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. В обґрунтування поданої скарги апелянт вказує, що суд першої інстанції не дослідив та не дав оцінку наявним в матеріалах справи доказам щодо наявності вини позивача у завданні відповідачу матеріальної шкоди. Апелянт зазначає, що матеріали справи також містять докази, які підтверджують розмір нанесених відповідачем збитків.

Сторони в судове засідання від 21.11.2024 не з`явилися, хоча про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

21.11.2024 з 10:18 до 10:49 у Вінницькій області була оголошена повітряна тривога.

Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення спору, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, наказом Департаменту патрульної поліції від 14.06.2021 № 494о/с "Про особовий склад" інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 призначено начальником сектору зв`язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Житомирській області ДПП).

При цьому, відповідно до наказу ДПП від 21.05.2019 №934 ОСОБА_1 т.в.о. начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП призначено матеріально-відповідальною особою.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 №349 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" до ОСОБА_2 - начальника сектору зв`язку та телекомунікацій управління патрульної поліції в Житомирській патрульної поліції, майора поліції - застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14 червня 2022 року №852 о/с "По особовому складу" позивача призначено інспектором взводу №2 роти №2 батальйону, звільнивши з посади начальника сектору зв`язку та телекомунікацій управління патрульної поліції в Житомирській області.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі №240/12932/22, залишеним в силі постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 січня 2023 року, позов ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування вищевказаних наказів було задоволено. Наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 №349 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" і наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с По особовому складу" визнано протиправними та скасовано, поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП, з 14 червня 2022 року.

На виконання рішення суду за наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 31.10.2022 №1367 о/с "По особовому складу" позивача було поновлено на посаді начальника сектору зв`язку та телекомунікацій управління патрульної поліції в Житомирській області.

Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 01.11.2022 № 1486 "Про утворення комісій і проведення річної інвентаризації в структурних підрозділах апарату Департаменту патрульної поліції та його територіальних (відокремлених) підрозділах" в управлінні патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції проведено річну інвентаризацію.

За результатами зазначеної інвентаризації згідно з протоколом інвентаризаційної комісії від 20.11.2022 та звіряльної відомості результатів інвентаризації необоротних активів (основні засоби, нематеріальні активи, інші необоротні матеріальні активи, капітальні інвестиції) від 20.11.2022 виявлено нестачу матеріальних цінностей на суму 65647,90 грн. та 41190,00 грн., які прийняті на відповідальне зберігання матеріально відповідальною особою - начальником сектору зв`язку та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 .

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 15.12.2022 № 1738 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" відповідно до вимог статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", статті 8 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", пунктів 2 та 3 розділу І, пунктів 1 та 4 розділу II Порядку проведення службових розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 та доповідної записки начальника УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції Ганзюка Є.С. від 08.12.2022 № 71170 "Про встановлення підстав для призначення службового розслідування", з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни начальником сектору зв`язків та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування начальником ДПП затверджено висновок від 13.01.2023, в якому зазначено про те, що відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, знайшли своє об`єктивне підтвердження.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у завданні матеріальної шкоди шляхом утворення нестачі матеріальних цінностей, переданих на відповідальне зберігання, а саме порушені вимог пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 10 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту, абзаців першого та другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 2.2, 2.16, 2.19, 2.20, 2.23 розділу II посадової інструкції, відповідно до частини 13 статті 19 Дисциплінарного статуту, обмежитися раніше застосованим до начальника сектору зв`язку та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарним стягненням.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.08.2023 №1589 "Про притягнення до матеріальної відповідальності, відшкодування шкоди та списання матеріальних цінностей" за завдання матеріальної шкоди внаслідок учинення винних протиправних дій відповідно до ч.1-3 ст.3 та ч.1 ст.5 Закону притягнуто начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 до матеріальної відповідальності в розмірі 36043 грн.

Позивач вважає прийнятий наказ протиправним, тому звернувся до суду з вимогою про його скасування.

Задовольняючи позовні вимоги частково та визнаючи протиправним і скасовуючи п. 1 оскаржуваного наказу, який стосується ОСОБА_1 , суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріали справи не містять доказів заподіяння матеріальної шкоди саме позивачем.

Оцінюючи спірні правовідносини, які виникли між сторонами, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини першої статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

За приписами частини другої статті 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відтак, Законом № 580-VIII не визначені порядок та підстави матеріальної відповідальності поліцейських, а також не врегульоване питання відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної поліцейським при виконанні ним службових обов`язків.

Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 580-VIII до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 ст. 1 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зокрема, зобов`язує поліцейського берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів.

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

За загальним правилом, під час вирішення справ даної категорії пріоритетними є норми спеціальних законів. При цьому загальні норми можуть застосовуватися субсидіарно, тобто в тих випадках, коли спірні правовідносини не врегульовані нормами спеціального законодавства або врегульовані не повністю.

Разом з тим, оскільки у Законі України Про Національну поліцію відсутня норма щодо матеріальної відповідальності поліцейських, відшкодування матеріальної шкоди заподіяної поліцейським при виконанні ним службових обов`язків, а тому слід дійти висновку, що до спірних правовідносин мають бути застосовані положення інших нормативно-правових актів.

Підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків визначає Закон України Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі від 03 жовтня 2019 року № 160-ІХ (далі - Закон № 160-ІХ).

При цьому за положеннями статті 2 Закону № 160-ІХ дія цього Закону поширюється на військовослужбовців під час виконання ними обов`язків військової служби, військовозобов`язаних та резервістів під час проходження ними зборів, а також осіб рядового та начальницького складу правоохоронних органів спеціального призначення, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, сил цивільного захисту, Державної кримінально-виконавчої служби України, Державного бюро розслідувань (далі - особи).

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону № 160-ІХ:

матеріальна відповідальність - вид юридичної відповідальності, що полягає в обов`язку військовослужбовців та деяких інших осіб покрити повністю або частково пряму дійсну шкоду, що було завдано з їх вини шляхом знищення, пошкодження, створення нестачі, розкрадання або незаконного використання військового та іншого майна під час виконання обов`язків військової служби або службових обов`язків, а також додаткове стягнення в дохід держави як санкція за протиправні дії у разі застосування підвищеної матеріальної відповідальності (пункт 4);

пряма дійсна шкода - збитки, завдані військовій частині, установі, організації, закладу шляхом знищення, пошкодження, створення нестачі, розкрадання або незаконного використання військового та іншого майна, погіршення або зниження його цінності, а також витрати на відновлення чи придбання військового та іншого державного майна замість пошкодженого або втраченого, надлишкові виплати під час виконання обов`язків військової служби або службових обов`язків. До шкоди не включаються доходи, які могли бути одержані за звичайних обставин, якщо таких збитків не було б завдано (пункт 5).

Частинами першою - другою статті 3 Закону № 160-ІХ передбачено, що підставою для притягнення до матеріальної відповідальності є шкода, завдана неправомірним рішенням, невиконанням чи неналежним виконанням особою обов`язків військової служби або службових обов`язків, крім обставин, визначених статтею 9 цього Закону, які виключають матеріальну відповідальність.

Умовами притягнення до матеріальної відповідальності є:

1) наявність шкоди;

2) протиправна поведінка особи у зв`язку з невиконанням чи неналежним виконанням нею обов`язків військової служби або службових обов`язків;

3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи і завданою шкодою;

4) вина особи в завданні шкоди.

Положеннями частини першої статті 6 Закону № 160-ІХ передбачено, що особа несе матеріальну відповідальність у повному розмірі завданої з її вини шкоди в разі:

1) виявлення нестачі, розкрадання, умисного знищення, пошкодження чи іншого незаконного використання військового та іншого майна, у тому числі переданого під звіт для зберігання, перевезення, використання або для іншої мети, здійснення надлишкових виплат грошових коштів чи вчинення інших умисних протиправних дій;

2) виявлення факту приписки в нарядах чи інших документах фактично не виконаних робіт, викривлення звітних даних або обману держави в інший спосіб;

3) завдання шкоди у стані сп`яніння внаслідок вживання алкоголю, наркотичних засобів або інших одурманюючих речовин;

4) вчинення діяння (дій чи бездіяльності), що мають ознаки кримінального правопорушення;

5) якщо особою надано письмове зобов`язання про взяття на себе повної матеріальної відповідальності за забезпечення цілісності майна та інших цінностей, переданих їй для зберігання або для інших цілей.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 160-ІХ розмір завданої шкоди встановлюється за фактичними втратами на підставі даних бухгалтерського обліку з урахуванням цін, що діють на період розгляду питання про притягнення особи до матеріальної відповідальності. У разі відсутності таких даних розмір шкоди визначається суб`єктами оціночної діяльності відповідно до законодавства або за рішенням суду.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону № 160-ІХ посадові (службові) особи зобов`язані письмово доповісти командиру (начальнику) про всі факти завдання шкоди протягом доби з моменту виявлення таких фактів.

Частиною другою статті 8 Закону № 160-ІХ встановлено, що у разі виявлення факту завдання шкоди командир (начальник) протягом трьох діб після отримання відповідної письмової доповіді посадових (службових) осіб письмовим наказом призначає розслідування для встановлення причин завдання шкоди, її розміру та винних осіб.

Відповідно до частини шостої статті 8 Закону №160-ІХ за результатами проведення розслідування складається акт (висновок), який подається командиру (начальнику), що призначив розслідування, на розгляд. До акта (висновку), складеного за результатами розслідування, додаються довідка про вартісну оцінку завданої шкоди за підписом начальника відповідної служби забезпечення і фінансового органу (головного бухгалтера) військової частини, установи, організації, закладу та/або акт оцінки збитків, що складається суб`єктами оціночної діяльності.

Згідно з частиною сьомою статті 8 Закону № 160-ІХ якщо вину особи доведено, командир (начальник) не пізніше ніж у п`ятнадцятиденний строк із дня закінчення розслідування видає наказ про притягнення винної особи до матеріальної відповідальності із зазначенням суми, що підлягає стягненню. Наказ доводиться до винної особи під підпис.

Відшкодування шкоди, завданої особою, здійснюється на підставі наказу командира (начальника) шляхом стягнення сум завданої шкоди з місячного грошового забезпечення винної особи, крім випадків, передбачених частинами третьою, четвертою та п`ятою цієї статті та частиною першою статті 12 цього Закону (частина перша статті 10 Закону № 160-ІХ).

Особа, яка завдала шкоду, за згодою командира (начальника) може добровільно відшкодувати її розмір повністю або частково, передати для відшкодування завданої шкоди рівноцінне майно або відремонтувати чи відновити пошкоджене, про що видається відповідний наказ. Не допускається відшкодування завданої шкоди рівноцінним майном у разі втрати чи пошкодження зброї, боєприпасів, спеціальної техніки та іншого майна, що відповідно до закону вилучене з цивільного обороту або обмежене в обороті (ч. 2 ст. 10 Закону № 160-ІХ).

Відшкодування шкоди, визначеної ч. 2 ст. 6 цього Закону, здійснюється в судовому порядку за позовом військової частини, установи, організації, закладу в разі відмови особи від її добровільного відшкодування (ч. 4 ст. 10 Закону № 160-ІХ).

Наведені норми вказують на те, що особу можна притягнути до матеріальної відповідальності лише за умови сукупного встановлення таких обставин - шкода, її розмір, протиправна поведінка особи у зв`язку з невиконанням чи неналежним виконанням нею обов`язків військової служби або службових обов`язків, причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи і завданою шкодою, та вина особи в завданні шкоди.

Крім того, зміст ч.1 ст.1 Закон №160-ІХ, вказує на те що шкода повинна бути спричинена шляхом знищення, пошкодження, створення нестачі, розкрадання або незаконного використання військового та іншого майна під час виконання обов`язків військової служби або службових обов`язків.

Отже, обов`язковою умовою притягнення військовослужбовця до матеріальної відповідальності є доведення його вини у спричиненні матеріальної шкоди. Умови для притягнення винної особи до матеріальної відповідальності мають бути доведені матеріалами службового розслідування, при цьому, розслідування може не призначатися, якщо причини завдання шкоди, її розмір та винна особи, встановлені за результатами аудиту (перевірки), інвентаризації, досудового розслідування або судом.

Що ж стосується правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до відповідальності, то така повинна фокусуватися на тому, чи було прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діянні особи є склад правопорушення, чи є встановлені законом підстави для застосування стягнення та чи є застосоване стягнення пропорційним (співмірним) із вчиненим діянням.

Акт (висновок) службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння правопорушення, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла відповідне правопорушення або ж обставини, що стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення правопорушення, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, причини та умови, що призвели до вчинення такого правопорушення.

Згідно з матеріалами справи, відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 01.11.2022 № 1486 "Про утворення комісій і проведення річної інвентаризації в структурних підрозділах апарату Департаменту патрульної поліції та його територіальних (відокремлених) підрозділах" в управлінні патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції проведено річну інвентаризацію.

За результатами зазначеної інвентаризації, згідно з протоколом інвентаризаційної комісії від 20.11.2022 та звіряльної відомості результатів інвентаризації необоротних активів (основні засоби, нематеріальні активи, інші необоротні матеріальні активи, капітальні інвестиції) від 20.11.2022, виявлено нестачу матеріальних цінностей на суму 65647,90 грн. та 41190,00 грн., які прийняті на відповідальне зберігання матеріально відповідальною особою - начальником сектору зв`язку та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 .

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 15.12.2022 № 1738 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" відповідно до вимог статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", статті 8 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", пунктів 2 та 3 розділу І, пунктів 1 та 4 розділу II Порядку проведення службових розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 та доповідної записки начальника УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції Ганзюка Є.С. від 08.12.2022 № 71170 "Про встановлення підстав для призначення службового розслідування", з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни начальником сектору зв`язків та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 призначено службове розслідування.

За результатами службового розслідування, начальником ДПП затверджено висновок від 13.01.2023, в якому зазначено про те, що відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, знайшли своє об`єктивне підтвердження.

Службовим розслідуванням встановлено, що в результаті проведення інвентаризації виявлено нестачу наступних матеріальних цінностей, які згідно з даними бухгалтерського обліку обліковуються на основних балансових рахунках ДПП:

- xerox Work Centre 3025ВІ лазерний, чорно-білий, A4, заводський номер USBX, інвентарний номері,

- монітор LED LCD Lenovo 21.5 LI2215 FHD 5ms, D-Sub, 77V, Black, 90/65, заводський номер U1H3FPK4, інвентарний номер ,

- USB інтерфейс FIF-12-Nt, інвентарний номер 113011277,

- ксерокс /Xerox НОМЕР_1 лазерний, чорно-білий, A4, роздільна здатність 1200x1200, інвентарний номер,

- робоча станція VT Computers, інвентарний номер ,

- планшет Samsung Ga Iaxy Tab Active 2 (SM- T395), інвентарний номер , заводський номерЗ58205/08/089735/1,

- переносна УКХ радіостанція Hytera ТС-610, інвентарний номер 101483723, заводський номер 15030А0537,

- переносна УКХ радіостанція Hytera ТС-610, інвентарний номер 101483747 заводський номері5028А1557,

- переносна УКХ радіостанція Hytera ТС-610, інвентарний номер 101483785 заводський номері5028А1567.

При цьому, в результаті річної інвентаризації у 2022 році встановлено матеріально відповідальну особу, якій передано на відповідальне зберігання майно, наявність якого не виявлено в УПП в Житомирській області ДПП, та суму завданої шкоди у зв`язку з утворенням нестачі матеріальних цінностей на суми 65647,90 грн. та 41190,00 грн.

Комісія дійшла висновку, що майор поліції ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у невжитті заходів щодо фіксації виявлення завданої матеріальної шкоди іншими працівниками поліції. Такі дії свідчать про нездійснення належного обліку матеріальних цінностей, переданих йому на відповідальне зберігання.

У висновку вказано та не заперечується позивачем, що йому відомо про нестачу матеріальних цінностей. Разом з тим, причини нестачі невідомі. Стосовно нестачі переносних станцій вказав, що такі не були повернуті особами, які їх отримували згідно з журналом видачі майна. Решта цінностей зберігались у підвальному приміщенні, де знаходиться майно відділу забезпечення діяльності. З 22.03.2022 доступ до цього приміщення отримав т.в.о. заступника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції Штихалюк А.Б., працівники відділу чергової служби та відділу забезпечення діяльності УПП в Житомирській області ДПП.

До того ж позивач наголошував, що дрібна техніка (планшети, радіостанції) зберігалися у службовому кабінеті, більша техніка - у підвальному приміщенні управління. Підвал не зачинявся та використовувався як бомбосховище. Доступ мали всі працівники управління. При цьому, у його службовому кабінеті були також робочі місця ще 4 працівників.

Судом першої інстанції також був оглянутий диск відеозапису з камер відеоспостереження території управління. Відеозаписом зафіксовано осіб у формі та у цивільному одязі, які здійснювали переміщення коробок і ящиків з приміщення, що знаходилось у користуванні сектору зв`язку і телекомунікацій.

Відтак до приміщення, де зберігалися матеріальні цінності було загальнодоступним.

Таким чином суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що у відповідача були відсутні умови для забезпечення зберігання матеріальних цінностей.

Крім того, під час службового розслідування встановлено, що за фактом неповернення окремими працівниками УПП в Житомирській області ДПП зазначеного обладнання, майор поліції ОСОБА_1 не вживав жодних заходів щодо фіксації виявлення завданої матеріальної шкоди іншими особами. Це підтверджено інформацією сектору документального забезпечення УПП в Житомирській області ДПП про відсутність зареєстрованих доповідних записок за фактом неповернення переносної УКХ радіостанції Hytera ТС-610 з 01.01.2022 до 13.01.2023.

Разом з тим, як встановлено службовим розслідуванням, згідно з довідкою сектору зв`язку та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП від 13.01.2023 №591ВН/41/28/-2023 (далі - довідка СЗТ), виданою про те, що відповідно до записів зроблених в журналі обліку видачі, повернення засобів зв`язку, 01.04.2021 інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 отримав переносну УКХ радіостанцію Hytera ТС-610, N2 22, інвентарний номер 101483723, заводський номер НОМЕР_2 , та не повернув.

Проте, в протоколі інвентаризаційної комісії від 16 листопада 2021 року, розбіжностей між фактичною наявністю матеріальних активів та зобов`язань, переданих на відповідальне зберігання матеріально відповідальній особі - начальнику сектору зв`язку та телекомунікації УПП в Житомирській області ДПП майору поліції ОСОБА_1 , і даними бухгалтерського обліку, за результатами річної інвентаризації у 2021 році не зафіксовано.

Відповідно до журналу обліку видачі, повернення засобів зв`язку УПП в Житомирській області ДПП, 24.02.2022 командир роти № 4 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції ОСОБА_4 отримав та не здав переносну УКХ радіостанцію Hytera ТС-610 N 25. 17.05.2022 інспектор взводу №2 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_5 отримав та не здав до сектору зв`язку та телекомунікації УПП переносну УКХ радіостанцію Hytera ТС-610 N32 .

Вказані обставини викладені в окремій думці до висновку про результати службового розслідування заступника начальника управління - начальника відділу інформаційних систем та технічної підтримки управління інформаційної підтримки та зв`язку ДПП Миколою Лукієнком.

Факт неповернення вказаного обладнання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зафіксовано, зокрема у оскаржуваному наказі Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.08.2023 №1589 (а.с.114-115).

Відповідач підтвердив, що збитки через неповернення станцій частково відшкодовані.

Крім того, Наказом ДПП від 30.03.2022 №460 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" на час проведення службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 21.03.2022 відсторонено від виконання службових обов`язків начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 .

Наказом від 29.04.2022 №523 продовжено термін проведення службового розслідування на місяць.

Наказом ДПП від 30.05.2022 допущено до виконання службових обов`язків позивача.

Наказом ДПП від 09.06.2022 №349 ОСОБА_1 звільнено з посади.

Наказом ДПП від 14.06.2022 №852 ОСОБА_1 призначено інспектором взводу №2 роти №2 батальйону по УПП, звільнивши з посади начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області.

Наказом ДПП від 27.07.2022 №949 покладено тимчасове виконання обов`язів за вакантною посадою начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області з 27.07.2022 по 26.11.2022 на ОСОБА_6 .

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 31.10.2022 №1367 о/с "По особовому складу" позивача поновлено на посаду.

Отже, наказом ДПП від 30.03.2022 №460 позивача з 30.03.2022 було відсторонено від виконання службових обов`язків, з 31.03.2022 по 15.04.02022 він знаходився на лікарняному, а з 14.06.2022 був звільнений з посади.

У вказані періоди матеріальні цінності до іншої відповідальної особи на зберігання не були передані. При цьому, наказ про проведення інвентаризації матеріальних цінностей у зв`язку з переведенням на іншу посаду матеріально відповідальної особи був виданий 15.07.2022, тобто через місяць після звільнення позивача з посади.

Також лише у липні 2022 року для виконання обов`язків за його посадою був призначений ОСОБА_7 . При цьому, акт приймання-передачі цінностей на відповідальне зберігання не складався.

Враховуючи викладені обставини суд апеляційної інстанції погоджується з доводами суду першої інстанції, що у період з 30.03.2022 по 30.05.2022 та з 14.06.2022 по 31.10.2022, у позивача не було доступу до матеріальних цінностей, на відшкодування вартості яких винесено оскаржуваний наказ, що унеможливлює його безумовну відповідальність за їх збереження та наявність, а відповідачем не доведено, що ТМЦ були втрачені під час перебування позивача на займаній посаді.

Отже, як уже зазначалось відповідно до норм Закону №160-ІХ умовами притягнення до матеріальної відповідальності є: наявність шкоди; протиправна поведінка особи у зв`язку з невиконанням чи неналежним виконанням нею обов`язків військової служби або службових обов`язків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи і завданою шкодою; вина особи в завданні шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, висновок відповідача про заподіяння саме позивачем шкоди державі є необґрунтованим, протиправним і спростовується наявними в матеріалах справи доказами.

За таких обставин суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що вина позивача в завданні матеріальної шкоди та причинний зв`язок між протиправною поведінкою позивача та завданою шкодою, є недоведеними, оскільки не підтверджуються належними, достовірними та допустимими доказами, а тому п.1 Наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №1589 від 04.08.2023 «Про притягнення до матеріальної відповідальності, відшкодування шкоди та списання матеріальних цінностей» є протиправним та підлягає скасуванню.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Ватаманюк Р.В. Капустинський М.М.