Справа № 703/963/25
Суддя: Волосовський В. В.
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/963/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення адміністративного позову без руху

25 лютого 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Волосовський В.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,-

у с т а н о в и в :

18 лютого 2025 року до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Пиндика М.К. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА № 3566324 по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, який був направлений до суду засобами поштового зв`язку 12 лютого 2025 року.

20 лютого 2025 року, до відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 подав до суду уточнену позовну заяву, в якій уточнив склад учасників справи, а саме визначив належним відповідачем у справі ГУНП в Черкаській області та просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА № 3566324 по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену 28 листопада 2024 року поліцейським відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Пиндиком М.К., якою на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20400 грн. за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 126 КУпАП.

Одночасно з позовною заявою позивач подав клопотання, у якому просить поновити йому строк на звернення до адміністративного суду, посилаючись на те, що оскаржувана постанова не була вручена йому в день її винесення, а була направлена йому засобами поштового зв`язку за адресою фактичного місця проживання листом загальної кореспонденції. Стверджує, що означену постанову отримав лише 01 лютого 2025 року, що позбавило його можливості оскаржити постанову у встановлений законом строк, тому вважає, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин і він підлягає поновленню.

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Аналізуючи підстави, наведені позивачем на обґрунтування поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Згідно із частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 2 статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Аналогічні положення містяться і в статті 289 КУпАП, відповідно до якої скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Таким чином, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України.

Суд зазначає, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ним, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, викладені позивачем обґрунтування щодо пропуску строку на звернення до суду з наведеним позовом зводяться до того, що копію оскаржуваної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності серії ЕНА № 3566324 винесену 28 листопада 2024 року, якою на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20400 грн. за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 126 КУпАП, ним отримано засобами поштового зв`язку лише 01 лютого 2025 року.

Водночас, суд наголошує, що позивачем до клопотання про поновлення строку на оскарження постанови жодних доказів щодо її отримання саме 01 лютого 2025 року не долучено.

Окрім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач скористався правом на оскарження вищевказаної постанови про накладення адміністративного стягнення лише через 11 днів після вказаної ним дати її отримання, а саме 12 лютого 2025 року, що підтверджується роздруківкою трекінгу поштового відправлення № 226 АТ «Укрпошта».

Зважаючи на викладене, суд не вбачає підстав для поновлення позивачу пропущеного строку на звернення до адміністративного суду з вказаним позовом.

Відповідно до ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" висновки ЄСПЛ є джерелом права.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

З огляду на те, що позивач не надав доказів поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про поновлення строку і відсутність підстав для її задоволення.

Як встановлено ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки, а саме: вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 122,123, 240, 241, 256, 286, 295 КАС України,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк десять днів з моменту отримання ухвали суду, виправити вказані недоліки, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: В. В. Волосовський