Справа № 520/23905/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 лютого 2025 р. м. ХарківСправа № 520/23905/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Русанової В.Б.,

Суддів Присяжнюк О.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2024 по справі № 520/23905/24

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2024 задоволено частково позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

На рішення суду Військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 року апеляційна скарга залишена без руху, в зв`язку з несплатою судового збору, наданий десятиденний строк для усунення її недоліків шляхом надання доказів сплати судового збору.

Згідно довідки про доставку електронного листа Військова частина НОМЕР_1 отримала копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 30.01.2025 о 00:25 год. (в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд").

Таким чином останнім днем на усунення недоліків апеляційної скарги є 10.02.2025, з урахуванням вихідних днів.

На виконання вимог суду апелянтом подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків до 18.02.2025, в обґрунтування якого посилається на тимчасову відсутність коштів для сплати судового збору та вчинення ним дій для його сплати.

Колегія суддів, дослідивши клопотання, приходить до наступного.

Порядок продовження процесуальних строків врегульовано статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовженням строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була вчинена у встановлений судом строк.

Відповідно до ч.3 ст. 2 КАС України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом. Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником у клопотанні про продовження строку для усунення недоліку апеляційної скарги, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно можна встановити існування обставин, зазначених у такому клопотанні.

Так, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати (підпункт 12 пункту D).

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу щодо одночасного надання документа про сплату судового збору.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, у тому числі щодо оплати судового збору.

Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI військовій частині не надано пільг щодо сплати судового збору.

Військові частини є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 Інші поточні платежі, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Апелянтом не надано доказів відсутності коштів на сплату судового збору, наявності поважних обставин неможливості його своєчасної сплати, як і доказів вжиття заходів щодо сплати судового збору. Також не обґрунтовано підстав продовження строку до визначеної в клопотанні дати.

Колегія суддів зазначає, що відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Посилання апелянта на звернення до відповідного органу для виділення коштів на сплату судового збору не ґрунтуються на жодних доказах.

До клопотання апелянтом не надано доказів, які б підтверджували вчинення всіх залежних від нього заходів задля сплати судового збору (зокрема, щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень).

Посилання апелянта на відсутність/недостатність фінансування не свідчить про наявність об`єктивних обставин, які б перешкоджали в межах наданого строку усунути зазначений недолік, а твердження про вжиття дій спрямованих на сплату судового збору не підтверджено відповідними доказами.

Колегія суддів враховує, що з моменту прийняття рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2024 апелянт мав достатньо часу для сплати судового збору.

Апеляційної інстанції забезпечено відповідачу можливість сплатити судовий збір та реалізувати право на апеляційне оскарження, шляхом постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, однак, це не призвело до сплати судового збору та усунення недоліків апеляційної скарги.

Згідно з частинами 1, 3 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 8 КАС України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відтак, безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги може призвести до порушення розумного строку розгляду адміністративної справи, затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, що відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу.

Отже, оскільки у вказаний у клопотанні строк сплата судового збору не відбулася, матеріали справи не містять доказів вчинення апелянтом послідовних та регулярних дій спрямованих на отримання достатнього для сплати судового збору у даній справі фінансування, судом надавався час для усунення недоліків апеляційної скарги, а також враховуючи достатній час з дати прийняття судового рішення апелянт для сплати судового збору, колегія суддів вважає, що клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

На момент постановлення ухвали, скаржником не надано доказів усунення недоліків апеляційної скарги.

Згідно з ч.5 ст.298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки у строк, встановлений судом, з урахуванням 5-денного строку, встановленого ст.298 КАС України, заявником не було виконано вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025, недоліки апеляційної скарги не усунуто, апеляційна скарга підлягає поверненню апелянту.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги по справі №520/23905/24 - відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2024 по справі № 520/23905/24 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді О.В. Присяжнюк А.О. Бегунц