Справа № 600/214/25-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

24 лютого 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/214/25-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брезіної Т.М., розглянувши адміністративну справу ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки їх виплати з січня 2017 року по день фактичної виплати 07 липня 2023 року;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 по (військова частина НОМЕР_1 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки їх виплати з січня 2017 року по день фактичної виплати 07 липня 2023 року.

Судом відкрито провадження по справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного.

06.02.2025 р. відповідачем подано до суду клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку із пропущенням позивачем строку звернення до суду.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 11.02.2025 р. позов залишено без руху та зобов`язано позивача надати обґрунтування та докази поважності причин пропущення шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом.

На виконання ухвали суду від 11.02.2025 р. представник позивача надав письмові пояснення в яких зазначає, що компенсація втрати частини доходів підлягає нарахуванню на суми індексації грошового забезпечення за період з грудня 2016 р. по серпень 2017 р., тобто у період дії ч. 2 ст. 233 КЗпП України, яка не встановлювала жодних строкових обмежень щодо звернення до суду з даним позовом. Крім того, представник позивача посилається на правову позицію Верховного Суду від 20.12.2024 р. у справі №440/6875/24, яка є аналогічною правовідносинам, що розглядаються у Чернівецькому окружному адміністративному суді.

Розглянувши дані пояснення представника позивача, дослідивши норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Спір про нарахування та виплату компенсації втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків виплати індексації грошового забезпечення, стосується заробітної плати військовослужбовця.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від 05 травня 2022 року у справі № 380/8976/21, від 29 листопада 2023 року у справі № 560/11895/23, від 14 грудня 2023 року у справі № 600/4606/23-а.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Крім того, положення ст. 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП, зокрема частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини 2 статті 233 КЗпП (у редакції до 19 липня 2022 року) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі - Закон №2352-IX; набрав чинності з 19 липня 2022 року) частини першу і другу статті 233 КЗпП викладено в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, а після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 02 квітня 2024 року у справі № 560/8194/20.

Представник позивача у письмових поясненнях зазначає, що предметом спору у даній справі є компенсація втрати частини доходу на суми індексації грошового забезпечення за період з грудня 2016 р. по серпень 2017 р., що передує 19.07.2022, тому строк звернення до суду є необмеженим Законом.

Як на підставу зазначеного представник повивача послався на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 20 грудня 2024 року у справі № 440/6875/24.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17 сформовала правові висновки, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступив Верховний Суд, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.

Суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 22 січня 2025 року у справі № 200/2711/24, компенсацію втрати частини доходів відповідач зобов`язаний виплатити у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості, а тому строк звернення до суду з цим позовом має обраховуватись з дати виплати відповідного доходу.

Саме такий підхід до обчислення строків звернення до суду з позовом у спорах зазначеної категорії справ відповідатиме принципу верховенства права та його складовій - принципу правової визначеності, сприятиме стабільності правовідносин щодо виплати компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

У поданому позові позивач оскаржує бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки їх виплати з січня 2017 року по день фактичної виплати 07.07.2023 року. Тобто, фактична виплата коштів, на яку відповідач повинен був нарахувати компенсацію втрати частини доходів відбулась 07.07.2023 року.

Відлік строку звернення до суду з даним позовом починається з дня, коли особі було виплачено відповідні суми індексації грошового забезпечення, на виконання рішення суду, у спірних правовідносинах це 07 липня 2023 року. Водночас, до суду позов подано 20.01.2025 р. з пропущенням тримісячного строку та без обґрунтувань поважності причин пропущення вказаного строку.

Таким чином, суд дійшов висновку про помилковість доводів представника позивача щодо дотримання строків звернення до суду з даним позовом, при цьому позивач не усунув недоліки позову, які вказані в ухвалі суду від 11.02.2025 р., не надав обґрунтувань та доказів поважності причин пропущення строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з ч. 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням наведених обставин, суд робить висновок, що позивачем пропущений строк звернення до суду з даним позовом без поважних причин, а тому позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись статтями 122, 123, 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Т.М. Брезіна