Справа № 120/429/25
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

25 лютого 2025 р. Справа № 120/429/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю прийнятих податковим органом рішень, а саме:

- вимога про сплату боргу (недоїмки) від 09.11.2023 року №Ф-;

- податкове повідомлення-рішення від віл 09.11.2023 року №;

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 09.11.2023 року №;

- податкове повідомлення-рішення від 09.11.2023 року №;

- податкове повідомлення-рішення від 09.11.2023 року №.

Так, у позовній заяві представник позивача зазначає, що у липні 2024 року позивачу з електронного кабінету платника податків стало відомо про наявність податкового боргу, що виник в результаті складення Акту перевірки, однак жодних документів ФОП ОСОБА_1 не отримував. Тому адвокатом було здійснено запит від 24.07.2024, у відповідь на який Головним управлінням ДПС у Вінницькій області 25.07.2024 направлено копії документів зазначених у запиті. Дана відповідь Головного управління ДПС у Вінницькій області з доданими до нього копіями документів отримана адвокатом 05.08.2024. Відтак позивач та його представник вважають, що про порушення своїх прав, свобод чи інтересів останні дізналися 05.08.2024, тому строк на оскарження не пропущений.

Ухвалою від 30.01.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

12.02.2025 подано відзив на позову заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Разом з відзивом відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду, яке мотивоване тим, що у відповідності до вимог ст. 42, 58 Податкового кодексу України оскаржувані рішення скеровано ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення за №335 за податковою адресою вказаною позивачем в своїх реєстраційних даних: АДРЕСА_1 , однак, такий конверт повернуто 21.11.2023 з відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою». Відтак, днем, після якого слід вважати, що позивач отримав копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень є 21.11.2023 день повернення поштовою службою рекомендованого листа, і саме з цією датою пов`язується початок перебігу строку на звернення до суду із позовом про скасування оспорюваних рішень. Таким чином, останнім днем для звернення до суду є 05.05.2024, проте позивач звернувся до суду лише у січні 2025 року, з порушенням строку звернення до суду.

Ухвалою від 17.02.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказаним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

21.02.2025 представник позивача подала клопотання про поновлення строку на звернення до суду. Клопотання мотивоване тим, що на момент винесення оскаржуваних рішень позивач вже не був зареєстрований як ФОП (припинив свою діяльність 05.09.2022), а отже не мав офіційної податкової адреси. Відтак відповідач не мав законних підстав направляти ППР за неактуальною податковою адресою.

Крім того, представник зазначає, що з 01.09.2023 позивач є студентом денної форми навчання у закладі "Подільський державний університет", який знаходиться у м. Кам`янець-Подільський. Таким чином, у період надсилання оспорюваних рішень позивач не перебував за податковою адресою у смт. Муровані Курилівці.

Також представник позивача посилається на вплив воєнного стану, як на підставу для поновлення строку звернення до суду.

З огляду на викладене, представник позивача просить поновити строк звернення до суду.

При розгляді клопотання про поновлення строку на звернення до суду суд виходить із такого.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначено Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частин третьої та четвертої статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними при вирішенні питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин у справі.

Вирішуючи питання про поважність причин пропущення строку, суд повинен надавати оцінку всім доводам, викладеним заявником у клопотанні/заяві про поновлення строку та причинам, що зумовили пропущення такого строку.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду необхідно виходити з того, що причина пропущення строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які вона (сторона) вчиняла, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Верховний Суд неодноразово акцентував увагу на тому, що при застосуванні процесуальних норм необхідно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

За правилами пункту 45.1 статті 45 Податкового кодексу України (далі - ПК України) платник податків - фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.

Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.

Пунктом 42.2 статті 42 ПК України визначено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно з пунктом 58.3 статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.

Відповідно до п. 42.2 ст. 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові. Згідно п. 58.3 ст.58 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення. Аналогічні норми зазначені і в Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платниками податків, затвердженому наказом Міністерства фінансів України №1204 від 28.12.2015 року.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувані рішення направлялись на адресу позивача вул. Жовтнева, 22, смт. Муровані Курилівці, Могилів-Подільський район, Вінницька область, проте таке поштове повідомлення було повернуте 21.11.2023 до відправника із поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Проставлення відмітки поштової служби «адресат відсутній за вказаною адресою» із датою невручення/повернення на відповідному поштовому відправленні відповідає умовам норм абзацу 6 пункту 42.4 статті 42 та абзацу 3 пункту 58.3 статті 58 ПК, за яких таке відправлення вважається врученим.

Разом з тим, позивачем не вносилися зміни до облікових даних Держаного реєстру фізичних осіб.

Відтак, суд відхиляє твердження представника позивача, що оскаржувані рішення надіслані відповідачем за неактуальною податковою адресою.

Слід також зазначити, що питання щодо поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.04.2023 у справі № 140/1487/22, від 23.01.2023 у справі № 496/4633/18, від 23.12.2022 у справі № 760/5369/19, від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, від 02.06.2022 у справі у №757/30991/18-а.

Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зауважив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Разом з тим, суд приймає до уваги пояснення представника позивача про те, що позивач з 01.09.2023 є студентом денної форми навчання Подільського державного університету, який знаходиться у м. Камянець-Подільському і на момент імовірного надходження поштових відправлень на його адресу (листопад 2023), у смт. Муровані Курилівці, не перебував. Для підтвердження таких обставин представник позивача надала суду копію студентського квитка та виписку з Реєстру суб`єктів освітньої діяльності, з Єдиної державної електронної бази з питань освіти щодо документів про освіту та інформації про навчання особи.

З урахуванням наведених вище обставин суд доходить висновку про те, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом з поважних причин.

Таким чином, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та повного встановлення всіх обставин справи суд доходить висновку про необхідність поновити позивачу строк на звернення до суду із цим позовом.

Також суд враховує, що відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з п. 4 ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує: для юридичних осіб - ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи що сума оскаржуваних рішень перевищує вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, суд доходить висновку, що дана справа не відноситься до справ незначної складності, а тому її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 та ч. 1 ст. 180 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Керуючись ст.ст. 12, 171, 248, 256, 260 КАС України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий строк.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 10 березня 2025 р. о 10:00 год. в залі судового засідання № 3 Вінницького окружного адміністративного суду, що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Брацлавська, 14.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна