Справа № 260/1151/25
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2025 рокум. Ужгород№ 260/1151/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Плеханова З.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області , ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2025 року позивачі:

ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2

звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Ставненська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області , яким просять:

1. визнати не чинними Рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку № 150 від 19.06.2018 року Волосянківської сільської ради

2. визнати не чинними Рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку № 192 від 13.06.2019 року Волосянківської сільської ради.

Позов поданий через систему Електронний суд ОСОБА_3 , яки зазначений в позовній заяві як представник позивача.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Частиною 5. ст. 160 КАСУ в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАСУ якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Однак, в даному адміністративному позові зазначено наступне:

- Представник позивача не зазначив місце проживання , оскільки вказано тільки село Нижні Ворота ( не зазначено назви вулиці та номеру будинку)

- Місце проживання позивача - ОСОБА_1 містить дві різні адреси : на титульній сторінці позову АДРЕСА_1 , а на звороті : АДРЕСА_2 .

- На титульній сторінці позову зазначено електронна адреса і телефон ОСОБА_1 , а на звороті вказано , що у ОСОБА_1 засоби зв`язку : поштові, електронний кабінет - відсутній.

Крім того, на титульній сторінці позовної заяви зазначено : "Інша особа" ОСОБА_2 і вказано його поштову адресу, електронну адресу та телефон . Однак на зворотній стороні, де він вказаний як позивач і зазначено : поштову адресу, вказано засоби зв`язку : поштові, електронний кабінет - відсутній.

На титульній сторінці позовної заяви відповідачем вказана Ставненська сільська рада , а на звороті вказано відповідача: Волосянківська сільська рада ( в стані припинення).

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 зазначеної статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 13 лютого 2024 року у справі № 140/9165/23 зазначив наступне:

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 колегія суддів зазначила, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

52.Крім того, Велика Палата Верховного Суду аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду у постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 9901/405/19 вказала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку. Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

53. Таким чином, колегія суддів доходить висновку, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

54. Подібні висновки виклав Верховний Суд у постанові від 10 січня 2024 року у справі №420/1782/23, де вказав, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із:

-тривалістю строку, який пропущений;

-поведінкою сторони протягом цього строку;

-діями, які він вчиняв,

- і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, предметом даного позову є Рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку № 150 від 19.06.2018 року Волосянківської сільської ради та Рішення «Про встановлення ставок і пільг сплати земельного податку № 192 від 13.06.2019 року Волосянківської сільської ради.

Однак позивачі з позовною заявою звернулися до суду з даним позовом лише через 6 та 7 років після прийнятих рішень, а саме 21.02.2025 року. Таким чином, позов поданий з пропущенням строків на звернення, встановлених частиною 2 статті 122 КАС України.

Позивач разом з позовом подав заяву про поновлення строку звернення до суду з даними позовними вимогами, відповідно до якої зазначено, шо Позивачами на підставі адвокатського запиту їхнього представника адвоката Бирковича О.І. від Ужгородської військової адміністрації 25 вересня 2024 року отримано відповідь та копії оскаржуваних нами Рішень відповідача по справі. Отже, із 25 вересня 2024 року (дати отримання) оскаржуваних рішень суб`єкта владних повноважень по 06 лютого 2025 року не пройшло більше 6 місяців часу, а тому клопотання про поновлення строку із дати отримання позивачами оскаржуваних нами рішень суб`єкта владних повноважень на думку позивачів є обґрунтованим і підлягає до задоволення Закарпатським окружним адміністративним судом.

Разом з тим суд зазначає, що позивачі не надали доказів, про які зазначають в обґрунтування причин пропуску звернення, а саме, що у відповідача відсутні докази оприлюднення оскаржуваних рішень , докази відсутності веб-сайту у відповідача, що констатує позивач, зазначення відповідної інформації в регламенті сільської ради та інше, про що зазначає позивач у позовній заяві.

Відповідно до вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначене також кореспондується з вимогами частини 6 статті 161 КАС України, згідно з якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, відповідно до статті 161 частин 3, 4 КАС України до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі по тексту Закон № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону № 3674-VI судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності статті 4 частини 3 пункту 1 Закону № 3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову, а саме: 2) немайнового характеру, який подано: а) суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, б) фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності статті 4 частини 3 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до статті 6 частини 7 Закону № 3674-VI у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01.01.2025 року встановлено розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 3028,00 грн.

Суд вказує на те, що позивачами оскаржено два рішення, а саме від 19.06.2018 року №150 та від 13.06.2019 року №192, тобто позов містить дві вимоги немайнового характеру, який одночасно подано двома позивачами, однак судовий збір сплачено лише у сумі 1 211,20 грн.

Таким чином, враховуючи наведене, кожному позивачу слід обчислити судовий збір з урахуванням загальної суми позову (2422,40 грн. ) , який необхідно окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачам необхідно надати суду:

- позовну заяву у новій редакції у відповідності до статті 160 КАС України;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку, вказавши підстави для поновлення строку та докази на їх підтвердження., а також вказавши ніші підстави.

- докази сплати судового збору (оригінал квитанції чи платіжного доручення), обчисленого з урахуванням загальної суми позову та сплаченого кожним позивачем окремим платіжним документом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк десять календарних днів для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя З.Б.Плеханова