Справа № 460/25428/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2025-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

13 лютого 2025 року м. Рівне №460/25428/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С. за участю секретаря судового засідання Свінтозельської К.І. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представники Власик В.Я., Таргоній А.В.,

відповідача: представник Тумак О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про:

- визнання протиправним і скасування п.1 наказу №1138 від 10.10.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" та звільнення зі служби в поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію",

- визнання протиправним та скасування наказу №250 о/с від 18.10.2023 "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції,

- поновлення на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог повідомлено, що позивач проходив службу в органах поліції, однак в жовтні 2023 року до нього застосовано дисциплінарне стягнення та звільнено зі служби. Стверджує, що на момент звільнення і подачі позову йому невідомо обставини вчинення дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим. Зазначено, що відповідачем порушено процедуру притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Вважає, що службове розслідування проведене неповно, неналежно, а правові підстави для звільнення позивача зі служби відсутні, а тому просив позов задовольнити повністю та поновити його на посаді.

Ухвалою суду від 07.11.2023 позовна заява залишалася без руху.

Ухвалою суду від 21.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 13.12.2023.

06.12.2023 відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги не визнав. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що в ході службового розслідування встановлено, що позивач порушив службову дисципліну, а також вчинив дії, які несумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, і дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів поліції. Повідомив, що при звільненні позивача зі служби в поліції відповідачем було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторитету поліції, обставин, що обтяжують відповідальність, особу порушника, його попередню поведінку та ставлення до виконання службових обов`язків, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції. Вважає, що у спірних правовідносинах діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені чинним законодавством, а тому просив у задоволенні позову відмовити.

Підготовче засідання у справі 13.12.2023 не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці, внаслідок чого ухвалою суду від 01.01.2024 визначено іншу дату підготовчого засідання у справі - 22.01.2024.

Ухвалою суду від 22.01.2024 продовжено строк підготовчого провадження у справі з 23.01.2024 на тридцять днів.

Підготовче засідання у справі відкладено до 09.02.2024.

Протокольною ухвалою суду від 09.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 16.02.2024.

Протокольною ухвалою суду від 16.02.2024 розгляд справи відкладено до 20.02.2024.

20.02.2024 до початку розгляду справи на адресу суду від представника позивача надійшла заява про зміну підстав позову, у якій позивач наголошує, що службове розслідування проведене з порушенням вимог законодавства та ґрунтується лише на письмовій інформації, яка була надана начальником відділення поліції №4 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, щодо вчинення яким корупційного кримінального правопорушення проводиться перевірка правоохоронними органами. Також стверджує, що сам по собі факт вручення особі (позивачу) повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, не може бути самостійною та достатньою підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. За таких обставин, просили позов задовольнити повністю.

20.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 28.02.2024.

28.02.2024 на адресу суду від відповідача надійшли письмові заперечення на аргументи позивача, викладені у заяві про зміну підстави позову, у якій відповідач зазначив, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності правомірно та в межах чинного законодавства, а застосоване дисциплінарне стягнення відповідає тяжкості проступку та обставинам, за яких його скоєно. З цих підстав, просив у задоволенні позову відмовити.

Протокольною ухвалою суду від 28.02.2024 підготовче засідання у справі відкладено до 18.03.2024.

12.03.2024 представник позивача подала відповідь на відзив на заяву про зміну підстав позову, в яких остання не погодилася з доводами відповідача та просила позов задовольнити з підстав, викладених у заяві.

Протокольною ухвалою суду від 18.03.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 15.04.2024.

Протокольною ухвалою суду від 15.04.2024 розгляд справи відкладено на 29.04.2024.

Ухвалою суду від 29.04.2024 позовну заяву залишено без розгляду з підстав, визначених ч.5 ст.205, п.4 ч.1 ст.240 КАС України.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2024 ухвалу суду від 29.04.2024 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 12.08.2024, після повернення матеріалів справи з суду апеляційної інстанції, адміністративну справу призначено до розгляду по суті, судове засідання у справі призначено на 28.08.2024.

Протокольною ухвалою суду від 28.08.2024 розгляд справи відкладено до 25.09.2024.

В судовому засіданні 25.09.2024 представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити повністю. Представник відповідача позовні вимоги не визнав та просив в їх задоволенні відмовити. Протокольною ухвалою судом оголошено перерву до 23.10.2024.

Судове засідання 23.10.2024 не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, наступне судове засідання призначено на 06.11.2024.

Протокольною ухвалою суду від 06.11.2024 розгляд справи відкладено до 14.11.2024.

В судовому засіданні 14.11.2024 ухвалою суду у відповідача витребувано додаткові докази у справі, у зв`язку з чим оголошено перерву до 02.12.2024.

В судовому засіданні 02.12.2024 судом оголошено перерву до 26.12.2024.

В судовому засіданні 26.12.2024 судом оголошено перерву до 06.01.2025.

Судове засідання 06.01.2025 не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, наступне судове засідання призначено на 27.01.2025.

В судовому засіданні 27.01.2025 розгляд справи відкладено до 12.02.2025.

В судовому засіданні 12.02.2025 суд перейшов до стадії ухвалення рішення та відклав проголошення судового рішення до 13.02.2025.

В судовому засіданні 13.02.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши в судовому засіданні докази, якими вони обґрунтовуються, і які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 в період з 25.05.2007 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - в Національній поліції, в т.ч. на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області з 04.01.2021.

14.09.2023 начальнику ГУ НП в Рівненській області полковнику поліції О.Ганжі надійшов рапорт старшого інспектора з ОД чергового чергової частини УОАЗОР ГУ НП в Рівненській області майора поліції Р.Сабанюка, у якому останній повідомив, що 14.09.2023 працівниками ТУ ДБР, розташованому в м.Хмельницькому, старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області майору поліції ОСОБА_1 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме: організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненого службовою особою з використанням службового становища, повторно, з корисливих мотивів, організованого групою, та вручено клопотання про обрання міри запобіжного заходу тримання під вартою, а також відсторонення від займаної посади. У рапорті зазначено, що Управлінням СБУ в Рівненській області в рамках кримінального провадження №0000068 від 22.09.2022 задокументовано протиправну діяльність ОЗГ (всього 6 громадян), які з корисливих мотивів за грошову винагороду у розмірі від 800 до 5000 доларів США організували схему незаконного переправлення через державний кордон України в країни Європи громадян України осіб чоловічої статі призовного віку, щодо яких діє обмеження виїзду за межі України, передбачені дією правового режиму воєнного стану. Так, в ході досудового розслідування отримано відомості про те, що ОСОБА_2 з відома та за дорученням ОСОБА_3 залучив до протиправної діяльності організованої групи майора поліції ОСОБА_1 , який виконуючи вказівки організатора ОСОБА_4 підшукував так званих «потенційних клієнтів», отримував з таких осіб грошові кошти за протиправні послуги з організації незаконного переправлення через державний кордон, підшукував транспортні засоби, які використовувались як засоби вчинення злочину, підшукав та контролював ОСОБА_5 , якого організатор зареєстрував фіктивним ФОП, вчиняв інші дії, спрямовані на організацію вказаної протиправної діяльності, за що в якості винагороди отримував певний відсоток від грошових коштів, отриманих від злочинної діяльності.

У зв`язку з цим, 15.09.2023 начальник ГУ НП в Рівненській області наказом №2062 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей щодо порушення службової дисципліни окремими працівниками ВП №4 Рівненського РУП ГУНП, які могли стати причиною повідомлення майору поліції ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, призначив службове розслідування та на час проведення службового розслідування відсторонив ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків.

Наказом начальника ГУ НП в Рівненській області №2165 від 29.09.2023 продовжено строк проведення службового розслідування на 15 календарних днів.

10.10.2023 за наслідками службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції №4 Рівненського районного управління Головного управління Національної поліції в Рівненській області прийнято висновок, затверджений начальником ГУ НП в Рівненській області.

У висновку зазначено, що незважаючи на сумлінне служіння більшості працівників поліції Українському народові, окремі з них продовжують нехтувати інтересам служби, віддаючи переваги власному незаконному збагаченню, а також демонструвати зневагу до законів України да морально-етичних цінностей. Так, майор поліції ОСОБА_6 відповідно до оголошеної йому підозри вступив у неслужбові стосунки з ОСОБА_7 , раніше засудженим за ст.332 КК України ОСОБА_8 та іншими членами організованої злочинної групи, зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів, з метою отримання незаконного доходу у вигляді неправомірної вигоди від чоловіків призовного віку, які мали намір незаконно перетнути державний кордон України. Вступив до складу організованої та очоленої ОСОБА_3 організованої злочинної групи, після чого у період з 29.11.2022 по 17.03.2023 спільно з ними вчинив низку кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним переправленням осіб через державний кордон України. Також відповідно до оголошеної йому підозри, майор поліції ОСОБА_1 вступив у неслужбові стосунки з раніше судимим ОСОБА_5 , який мешкає на території адміністративного обслуговування майора поліції ОСОБА_1 та, за яким, згідно посадових обов`язків ОСОБА_1 здійснювалася профілактична робота, з метою створення фіктивної реєстрації ОСОБА_5 фізичною особою-підприємцем та отримання відповідних дозвільних документів на здійснення пасажирських перевозок, з метою подальшого використання зазначеного номінального ФОП у злочинних цілях та отримання незаконного доходу у вигляді неправомірної вигоди.

Вказано також, що протягом 2023 року ним не встановлено жодного адміністративного нагляду, із порушенням ведуться обліково-профілактичні справи на осіб, відносно яких встановлено адміністративний нагляд та формально підпадають під адміністративний нагляд. З початку 2023 року розкрито лише 2 кримінальних правопорушення, складено 80 протоколів та винесено постанов про адміністративне правопорушення. Не заведено паспорта дільниці №1, не ведеться журнал щотижневого планування роботи ДОП. Розглянуто лише 40 матеріалів та 28 матеріалів списано по ст.8 Закону України «Про звернення громадян».

За змістом висновку на оперативних нарадах позивачу вказано на недопрацювання з питань рецидивної злочинності, контролю за особами, які формально підпадають під дію адміністративного нагляду та недоліків встановлення адміністративного нагляду за ініціативою ОВС; вказано на неналежне виявлення кримінальних та адміністративних правопорушень, а також, що протягом 2023 року майором поліції ОСОБА_1 не виявлено та не розкрито злочинів у сфері незаконного обігу зброї, наркозлочинів, шахрайств. Крім того, позивачу неодноразово наголошувалося про виконання рішень суду у вигляді адміністративних арештів, які неодноразово ним проігноровано та не виконувались вчасно.

Майором поліції ОСОБА_1 не вживалися заходи для взяття на облік осіб, щодо яких здійснюється превентивна (профілактична робота) робота, підтримання в актуальному стані інформаційних підсистем СІС МВС.

Встановлено, що позивачем неналежно вживалися заходи для запобігання та протидії домашньому насильству і його припинення, не здійснювалися заходи, спрямовані на соціальну адаптацію осіб, які звільнилися з місць позбавлення волі, заходи з контролю за дотриманням обмежень, установлених Законом України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі», не здійснювалося поліцейське піклування, у позивача не було взаємодії зі службою у справах дітей.

З`ясовано, що 12.12.2022, 17.06.2023, 21.06.2023 та 22.06.2023 були складені рапорти про неналежне виконання посадової інструкції старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП №4 РРУП ГУНП в Рівненській області майором поліції ОСОБА_1 , який схильний до порушення дисципліни, ігнорування вказівок керівництва. Функціональної підготовки з січня по червень 2023 року не проходив.

За результатами службового розслідування комісія дійшла висновку, що у діянні ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні Присяги, Посадової інструкції, Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що призвело до виникнення надзвичайної події, яка підриває авторитет Національної поліції, ім`я та статус останнього, як поліцейського, дискредитації звання поліцейського, у зв`язку з чим запропоновано звільнити його зі служби в поліції.

Так, п.1 наказу ГУНП в Рівненській області від 10.10.2023 №1138 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 ч.1 ст.18, абз.2 ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6, 9 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч.5 розділу IV, ч.3 розділу V, п.4 ч.3 розділу VI Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650, пунктів 1, 8 розділу 2, пунктів 7, 8, 13 Посадової інструкції старших дільничних офіцерів поліції від 12.05.2023, абзаців 1, 2 ч.2 розділу V Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.02.2016 року №50 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

18.10.2023 ГУ НП в Рівненській області прийнято наказ №250 о/с, згідно з яким майора поліції старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області ОСОБА_1 18.10.2023 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи накази про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби безпідставними і протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується і виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону №580-VIIІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням ст.3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно із ч.1 ст.17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

В силу вимог ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно із ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.11, ст.12, ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.1 та ч.15 ст.15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно з положеннями ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

На виконання частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807).

Цим Порядком визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За правилами п.2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Як передбачено у пунктах 2, 3, 7 розділу IV Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

За вимогами пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Статуту.

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч.3, ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Системний аналіз наведених норм законодавства, що регулює особливості проходження служби в поліції, дає підстави для висновку, що метою запровадження спеціальних вимог щодо правил поведінки поліцейського, що полягають у неухильному дотриманні ним обов`язків, покладених на нього законом, є, насамперед, формування відповідальності у працівників поліції перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри осіб до поліції. Такі вимоги, у першу чергу, спрямовані на забезпечення законності та дисципліни в органах поліції, сприяють виявленню винних у вчиненні службових (дисциплінарних) правопорушень поліцейських та вжиття до них відповідних заходів дисциплінарного впливу. Водночас, питання правомірності притягнення поліцейського до відповідальності вирішується шляхом проведення своєчасного, об`єктивного та якісного службового розслідування за фактом можливого вчинення ним дисциплінарного проступку.

Висновки аналогічного змісту викладені Верховним Судом у постанові від 05.03.2024 у справі №480/12367/21.

Відповідно до посадової інструкції старших дільничних офіцерів поліції превенції відділення поліції №4 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, затвердженої начальником відділення поліції 12.05.2023, до основних обов`язків позивача як старшого дільничного офіцера поліції належить: 1) здійснення профілактичних заходів, спрямованих на запобігання вчиненню кримінальних та інших правопорушень; 2) виявлення причин та умов, що призводять до вчинення кримінальних та/або адміністративних правопорушень, ужиття у межах компетенції заходів для їх усунення; 3) ужиття заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення; 4) здійснення своєчасного реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; 5) у випадках, визначених законодавством, здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, прийняття рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечення їх виконання; 6) доставляння у випадках і порядку, визначених законодавством, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення.

До повноважень старших дільничних офіцерів поліції, належить, зокрема: у випадках, визначених законодавством, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання; здійснювати заходи з контролю за дотриманням обмежень, установлених Законом України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі»; здійснювати в межах, визначених Законом України «Про Національну поліцію», поліцейське піклування; проводити перевірку прибуття особи, звільненої з установи виконання покарань, до місця проживання в порядку, установленому законодавством та визначеному ст.20 Закону України «Про соціальну адаптацію осіб, які відбувають чи відбули покарання у виді обмеження волі або позбавлення волі на певний строк»; вжиття заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку під час примусового виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб), а також заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю державних виконавців, приватних виконавців та інших осіб, які беруть участь у вчиненні виконавчих дій, здійснення приводу у виконавчому провадженні; участь у межах повноважень, передбачених законом, у здійсненні заходів, спрямованих на соціальну адаптацію осіб, які звільнилися з місць позбавлення волі.

Як свідчать матеріали справи, до ГУ НП в Рівненській області надійшла інформація про те, що 14.09.2023 працівниками ТУ ДБР, розташованому в м.Хмельницькому, старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області майору поліції ОСОБА_1 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме: організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненого службовою особою з використанням службового становища, повторно, з корисливих мотивів, організованого групою.

У зв`язку з цим, з метою перевірки відомостей щодо порушення службової дисципліни окремими працівниками ВП №4 Рівненського РУП ГУНП, які могли стати причиною повідомлення майору поліції ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, відповідачем було призначено і проведено службове розслідування.

За наслідками проведеного службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції №4 Рівненського районного управління Головного управління Національної поліції в Рівненській області прийнято висновок, затверджений начальником ГУ НП в Рівненській області 10.10.2023, яким запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення з військової служби.

У висновку зазначено, що незважаючи на сумлінне служіння більшості працівників поліції Українському народові, окремі з них продовжують нехтувати інтересам служби, віддаючи переваги власному незаконному збагаченню, а також демонструвати зневагу до законів України та морально-етичних цінностей.

Так, майор поліції ОСОБА_6 відповідно до оголошеної йому підозри вступив у неслужбові стосунки з ОСОБА_7 , раніше засудженим за ст.332 КК України ОСОБА_8 та іншими членами організованої злочинної групи, зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів, з метою отримання незаконного доходу у вигляді неправомірної вигоди від чоловіків призовного віку, які мали намір незаконно перетнути державний кордон України. Вступив до складу організованої та очоленої ОСОБА_3 організованої злочинної групи, після чого у період з 29.11.2022 по 17.03.2023 спільно з ними вчинив низку кримінальних правопорушень пов`язаних з незаконним переправленням осіб через державний кордон України. Також відповідно до оголошеної йому підозри, майор поліції ОСОБА_1 вступив у неслужбові стосунки з раніше судимим ОСОБА_5 , який мешкає на території адміністративного обслуговування майора поліції ОСОБА_1 та, за яким, згідно посадових обов`язків ОСОБА_1 здійснювалася профілактична робота, з метою створення фіктивної реєстрації ОСОБА_5 фізичною особою-підприємцем та отримання відповідних дозвільних документів на здійснення пасажирських перевозок, з метою подальшого використання зазначеного номінального ФОП у злочинних цілях та отримання незаконного доходу у вигляді неправомірної вигоди.

Вказано, що протягом 2023 року ним не встановлено жодного адміністративного нагляду, із порушенням ведуться обліково-профілактичні справи на осію, відносно яких встановлено адміністративний нагляд та формально підпадають під адміністративний нагляд. З початку 2023 року розкрито лише 2 кримінальних правопорушення, складено 80 протоколів та винесено постанов про адміністративне правопорушення. Не заведено паспорта дільниці №1, не ведеться журнал щотижневого планування роботи ДОП. Розглянуто лише 40 матеріалів та 28 матеріалів списано по ст.8 Закону України «Про звернення громадян».

За змістом висновку на оперативних нарадах позивачу вказано на недопрацювання з питань рецидивної злочинності, контролю за особами, які формально підпадають під дію адміністративного нагляду та недоліків встановлення адміністративного нагляду за ініціативою ОВС; вказано на неналежне виявлення кримінальних та адміністративних правопорушень, а також, що протягом 2023 року майором поліції ОСОБА_1 не виявлення та не розкрито злочинів у сфері незаконного обігу зброї, наркозлочинів, шахрайств. Крім того, позивачу неодноразово наголошувалося про виконання рішень суду вигляді адміністративних арештів, які неодноразово ним проігноровано та не виконувались вчасно.

У висновку констатовано, що майором поліції ОСОБА_1 не вживалися заходи для взяття на облік осіб, щодо яких здійснюється превентивна (профілактична робота) робота, підтримання в актуальному стані інформаційних підсистем СІС МВС.

В ході службового розслідування встановлено, що позивачем неналежно вживалися заходи для запобігання та протидії домашньому насильству і його припинення, не здійснювалися заходи, спрямовані на соціальну адаптацію осіб, які звільнилися з місць позбавлення волі, заходи з контролю за дотриманням обмежень, установлених Законом України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі», не здійснювалося поліцейське піклування, у позивача не було взаємодії зі службою у справах дітей.

З`ясовано, що 12.12.2022, 17.06.2023, 21.06.2023 та 22.06.2023 були складені рапорти про неналежне виконання посадової інструкції старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП №4 РРУП ГУНП в Рівненській області майором поліції ОСОБА_1 , який схильний до порушення дисципліни, ігнорування вказівок керівництва. Функціональної підготовки з січня по червень 2023 року не проходив.

Таким чином, за результатами службового розслідування комісія дійшла висновку, що у діянні ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні Присяги, Посадової інструкції, Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що призвело до виникнення надзвичайної події, яка підриває авторитет Національної поліції, ім`я та статус останнього, як поліцейського, дискредитації звання поліцейського, у зв`язку з чим запропоновано звільнити його зі служби в поліції.

При цьому, суд враховує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. Вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання підполковника поліції, нівелює всі попередні заслуги, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством; має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції; в особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Верховний Суд неодноразово зауважував на особливому статусі працівника поліції, що зобов`язує його утримуватися від дій, що можуть бути розцінені як дискредитація органів поліції.

У постановах від 19.04.2021 у справі №240/2677/20 та від 08.12.2022 по справі №420/2583/19 Верховний Суд наголошував, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. Водночас недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. Виходячи з правового регулювання спірних відносин, поліцейський, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять його звання, як працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

У постановах від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 та від 12.05.2022 у справі №260/1/19 Верховний Суд сформував висновки про те, що відповідно до ч.3 ст.11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, а отже поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Подібну правову позицію висловлено і у постанові Верховного Суду від 22.02.2023 у справі №200/11036/20-а, в якій суд, погоджуючись з висновками судів попередніх інстанції щодо правомірності звільнення поліцейського у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, указав, що вчинки, які дискредитують працівників поліції та, власне, органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Отже, дискредитація звання поліцейського за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів Національної поліції і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Висновки аналогічного змісту також викладені Верховним Судом у постанові від 05.03.2024 у справі №480/12367/21.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, 14.09.2023 ОСОБА_1 , старшому дільничному офіцеру відділення поліції № 4 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), ч. 3 ст. 332 КК України

Згідно з ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 18.09.2023 у справі №569/7942/23, долученою до матеріалів справи, ОСОБА_1 відсторонено від займаної посади старшого дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 жовтня 2023 року (https://reyestr.court.gov.ua/Review/115220788).

При цьому, в ухвалі зазначено, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_1 інкримінованих йому правопорушень повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій в ході яких зафіксовано розмови з іншими учасниками групи щодо незаконного переправлення осіб призовного віку через державний кордон України, обговорення порядку оформлення вищевказаних осіб як водії транспортних засобів, суми грошових коштів, які необхідно буде сплачувати за надані послуги, порядок внесення їх до системи «Шлях», інструктування вказаних осіб щодо правил поведінки та порядку спілкування під час перетину пунктів пропуску, та подальшого виїзду за межі України, тощо;

-протоколами огляду речей, вилучених під час проведення обшуків, в ході огляду яких встановлена інформація, щодо фіктивного працевлаштування осіб в якості водіїв, від імені ФОП « ОСОБА_9 » та ФОП « ОСОБА_10 » оригінали договорів, фотозображення паспортів, тощо;

-інформацією отриманою від Головного управління ДПС в Рівненській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, щодо наявності чи відсутності сплати податкових та пенсійних внесків при працевлаштуванні осіб, як водіїв від імені ФОП « ОСОБА_9 » та ФОП « ОСОБА_10 »;

-інформацією, щодо незаконного перетину встановлених по кримінальному провадженні осіб через державний кордон України;

-іншими доказами, що знаходяться в матеріалах кримінального провадження у їх сукупності.

Крім того, ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду від 18.09.2023 у справі №569/7942/23 внаслідок обґрунтованості підозри до підозрюваного ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також визначено розмір застави.

Частиною 1 ст.64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Так, згідно з матеріалами справи, 07.11.2015 ОСОБА_1 склав присягу на вірність Українському народові.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Перебуваючи на службі у Національній поліції України, особа повинна бути взірцем та прикладом для громадян як в робочий так і позаробочий час, та в силу своїх службових обов`язків, зобов`язана не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Таким чином, сам факт пред`явлення підозри поліцейському, його можливе притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення та висвітлення цієї події у засобах масової інформації, призводить до підриву авторитету та довіри громадян до поліції. А те, що підозрюваним у цьому кримінальному провадженні є позивач свідчить про порушення ним Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного статуту та вимог Закону № 580-VIII.

Крім того, суд враховує, що оголошення майору поліції ОСОБА_1 обґрунтованої підозри про вчинення кримінального правопорушення набуло суспільного резонансу та негативно вплинуло на формування громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції України, рівня довіри населення до поліції. Відповідні публікації в мережі інтернет викликали суспільний резонанс серед користувачів, що підриває авторитет не тільки одного поліцейського, а й авторитет Національної поліції України, як центрального органу виконавчої влади, який стоїть на варті охорони прав людини та протидії злочинності, про що також зазначено у висновку службового розслідування.

Відповідно, дисциплінарна комісія мала підстави стверджувати, що поведінка позивача, який мав би бути взірцем добропорядності та законослухняності, є неприпустимою, і не тільки порочить звання поліцейського, а й завдає непоправної шкоди авторитету органів правоохоронних органів.

Висновки аналогічні за змістом викладені у постановах Верховного Суду від 14.03.2023 у справі №320/1206/21, від 03.08.2023 у справі №160/7157/19, від 03.04.2024 у справі №420/9503/22, від 15.08.2024 у справі №420/5700/23.

У своїх поясненнях, наданих в межах службового розслідування, ОСОБА_1 повідомив, що йому повідомлено про підозру у вчиненні невідомого йому злочину, якого він не вчиняв та жодного відношення до цієї справи не має. Зазначив, що його безпосередній керівник начальник ВП №4 Рівненського РУП полковник поліції ОСОБА_11 в кінці травня 2023 року, погрожуючи звільненням та проблемами в роботі, вимагав у нього грошові кошти в сумі 30000 дол.США. Також пояснив, що начальник ВП №4 Рівненського РУП полковник поліції Трофимчук Ю.М. не доводив до відома особового складу законодавчі норми, нормативні документи, які регулюють діяльність та вимоги щодо зміцнення службової дисципліни та законності. Зауважив, що не пам`ятає, яку адміністративну дільницю обслуговував, та постійно підвищує рівень професійної підготовки.

Вказані твердження позивача суд оцінює критично, позаяк такі жодним чином не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи. Будь-яких доказів на спростування встановлених відповідачем під час службового розслідування фактів позивачем суду не надано, матеріали справи не містять і судом не здобуто.

Натомість як свідчать матеріали справи, позивачу систематично під особистий підпис доводилися до відома положення Закону України «Про запобігання корупції», наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», наказу МВС України від 10.10.2004 №1177 «Про затвердження положення про порядок роботи зі зверненнями громадян і організації їх особистого прийому в системі МВС України», наказу МВС України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», ознайомлено з вимогами щодо необхідності дотримуватися службової дисципліни, правил поведінки та професійної етики працівника Національної поліції України, не допускати службових зловживань, не використовувати службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи для інших осіб.

Судом також встановлено, що позивач в період з січня по червень 2023 року не проходив функціональну підготовку, яка є одним з різновидів службової підготовки, що підтверджується витягом з Освітнього порталу Національної поліції. Вказане є порушенням вимог ч.1,ч.2 п.2 розділу V Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС України 26.01.2016 № 50. В той час, як щодо інших працівників ВП №4 Рівненського РУП наявна інформація про проходження ними функціональної підготовки за вказаний період.

Також в ході службового розслідування комісією було враховано, що за час служби в поліції позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності 6 разів та на час виникнення спірних правовідносин у позивача було діюче дисциплінарне стягнення, а саме: догана, винесена на підставі наказу Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області №702 від 20.06.2023.

Встановлені в ході розгляду обставини справи в їх сукупності свідчать, що комісією в процесі службового розслідування встановлено порушення майором поліції ОСОБА_1 . Присяги працівника поліції, службової дисципліни, а також відповідних вимог законодавства, а отже у відповідача були наявні обґрунтовані підстави для прийняття оскаржуваного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення з органів поліції.

При цьому, суд зауважує, що дисциплінарний проступок полягає у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями позивача, які були виявлені під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Відсутність вироку суду про визнання позивача винним у інкримінованому кримінальному правопорушенні, про що наголошує представник позивача, не є підставою для скасування спірних наказів, оскільки позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни. Зокрема в наказі про звільнення вказаний п.6 ч.1 ст.77 Закону № 580-VIII, а не п.10 цієї норми, відповідно до якої поліцейський може бути звільнений у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення, зокрема, кримінального правопорушення.

Суд звертає увагу, що законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінального та дисциплінарного аспектів.

Кримінальна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено КПК України. Натомість, як визначено ч.2 ст.19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Висновки аналогічного змісту неодноразово висловлювалися Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10.06.2021 у справі №420/241/20, від 14.03.2024 у справі № 420/11778/22 від 15.08.2024 у справі №420/5700/23.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що ГУ НП в Рівненській області, приймаючи оскаржувані п.1 наказу №1138 від 10.10.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" та наказ №250 о/с від 18.10.2023 "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції, діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлені чинним законодавством. Вказані накази відповідають критеріям правомірності, визначеним ч.2 ст.2 КАС України, обґрунтовані, а отже не підлягають скасуванню.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні даного спору, з огляду на встановлені обставини, дійшов висновку, що дії, рішення відповідача вчинені в порядку та у спосіб, що визначені чинним законодавством, в межах наданих йому повноважень, обґрунтовано і правомірно. В той час як порушення прав позивача, про захист яких він просив в судовому порядку, не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду.

За наведеного, у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Правові підстави для застосування статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу -відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Миколи Хвильового, буд. 2,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Повний текст рішення складений 24 лютого 2025 року

Суддя Н.С. Гудима