Справа № 947/28938/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2025 р.м. ОдесаСправа № 947/28938/24

Перша інстанція: суддя Огренич І.В.,

повний текст судового рішення

складено 12.12.2024, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Осіпова Ю.В., Шляхтицького О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на рішення Київського районного суду м. Одеси від 12.12.2024 року у справі №947/28938/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: рядового поліції взводу №1 роти №1 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП Буги Ярослава, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

У С Т А Н О В И В:

16.04.2024 ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Одеси із позовною заявою, у якій просила суд визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ №437946 від 03.09.2024.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка стверджує, що виклик поліції не був завідомо неправдивим, адже в її квартирі, у якій знаходилась донька, намагались зламати замок вхідних дверей та проникнути в оселю. При цьому, працівник поліції безпідставно складено стосовно ОСОБА_2 спірну постанову.

Відповідач з позовними вимогами не погоджується з підстав викладених у письмовому відзиві на позовну заяву, зазначаючи про те, що ОСОБА_1 здійснено завідомо неправдивий виклик поліції, оскільки не будучи власником квартири вона перешкоджає доступ до такої нерухомості своєму колишньому чоловікові, який є її власником. На думку відповідача, в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 12.12.2024 у справі № 947/28938/24 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю.

Приймаючи таке рішення суд першої інстанції вказав, що вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП, є недоведеним. На час виклику поліції, позивачка не знала хто намагається потрапити до квартири. Також, районний суд зазначив про порушення відповідачем порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Не погодившись із вищеозначеним рішенням районного суду Управлінням патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції подано апеляційну скаргу, в якій, з посиланням на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги Управлінням патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції не зазначено у чому саме полягає неправильність чи неповнота дослідження судом першої інстанції доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права, а зміст апеляційної скарги повністю дублює зміст відзиву на позовну заяву (а.с.14-19, а.с.47-53).

В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає, з урахуванням наступного.

Зокрема, колегією суддів установлено, що 03.09.2024 рядовим поліцейським взводу №1, роти №1, батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП Буга Ярославом відносно ОСОБА_1 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 437946.

У вказаному рішення суб`єкта владних повноважень зазначено, що 03.09.2024 о 13:45 годині ОСОБА_1 здійснено завідомо неправдивий виклик до поліції, а саме зателефонувала на спецлінію « 102» та повідомила про те, що її колишній чоловік виламує вхідні двері, хоче потрапити до свого житла в якому він проживає.

Внаслідок чого позивачку було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 гривень.

Не погодившись із такою постановою по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 437946 від 03.09.2024 позивачка звернулась до суду з даною позовною заявою.

Здійснюючи перегляд даної справи в апеляційному порядку, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 2 статті 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Згідно ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Частиною 1 статті 279 КУпАП передбачено, що розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП).

Статтею 183 КУпАП передбачено, що завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП, полягає у завідомо неправдивому виклику пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу. Правопорушник, повідомляючи певну інформацію спеціальній службі, усвідомлює, що вона є неправдивою, і бажає даремного виїзду на місце виклику працівників цієї служби.

За наслідком з`ясування фактичних обставин справи колегією суддів установлено, що перебуваючи сама в квартирі ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 (донька позивачки), надіслала ОСОБА_1 повідомлення про те, що хтось намагається відкрити двері до квартири.

У цей час ОСОБА_1 перебувала на роботі.

У зв`язку з чим, позивачка одразу зателефонувала за номером екстреного виклику поліції « 102» та відправилась за місцем проживання.

За місцем виклику прибув екіпаж патрульної поліції.

Провівши необхідні заходи працівниками патрульної поліції з`ясовано, що до квартири, у якій знаходилась майже 12-ти річна донька позивачки, намагався потрапити колишній чоловік ОСОБА_1 , який є власником такої нерухомості.

Після прибуття ОСОБА_2 патрульним поліції на неї було складено постанову від 03.09.2024 серії ГАБІ №437946 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Однак, суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно фактичних обставин справи, телефонуючи за номером екстреного виклику поліції « 102», ОСОБА_1 не знала хто саме намагається потрапити в квартиру.

В діях позивачки не вбачається умислу на вчинення завідомо неправдивого виклику поліції.

До того ж, слід вказати, що перебування квартири у власності колишнього чоловіка позивачки не свідчить про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачено ст.183 КУпАП.

Правовідносини між ОСОБА_1 та її колишнім чоловіком з приводу користування квартирою виходять за межі спірних правовідносин, а тому колегія суддів оцінки їм не надає.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

За результатом дослідження наявного у матеріалах справи відеозапису суд апеляційної інстанції зазначає, що такий доказ не підтверджує вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачено ст.183 КУпАП.

Слід зауважити, що в досліджуваній ситуації інспектором поліції не перевірено та не надано оцінки обставинам, які зумовили позивачку зателефонувати за номером екстреного виклику поліції « 102».

Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Установлені в межах даного апеляційного перегляду справи фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені скаржником в апеляційній скарзі доводи.

Беручи до уваги вищевикладене, апеляційний суд уважає правильним висновок суду першої інстанції про задоволення позовної заяви ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено апеляційним судом у даній справі.

Відповідно до частини першої статті 293 КУпАП орган (посадова особа), розглядаючи скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилене.

Частинами 7, 8 статті 294 КУпАП передбачено, що апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

За наслідком розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 4) змінити постанову.

Як з`ясовано колегією суддів, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені відповідачем в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення районним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.

З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.272, 286, 308, 311, 316, 321, 322, 325 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення, а рішення Київського районного суду м. Одеси від 12.12.2024 року у справі №947/28938/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: рядового поліції взводу №1 роти №1 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП Буги Ярослава, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та, з урахуванням приписів ст.272 КАС України, оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді Ю.В. Осіпов О.І. Шляхтицький