Справа № 380/24001/24
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2025 рокусправа № 380/24001/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Грень Н.М. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зупинення експлуатації приміщень,

у с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

- зупинити експлуатацію приміщень (непродовольчого магазину універмагу) ритуальних послуг "Все для похорону" фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, окрім виконання робіт, пов?язаних із усуненням порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно висновку про причини виникнення пожежі на об`єкті відповідача виявлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, Кодексу цивільного захисту України, Правил техногенної безпеки та низки інших нормативних актів. У зв`язку із встановлення факту порушення вимог ППБУ, 28.08.2024 щодо ФОП ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративні правопорушення серія ЛВ №000025 та серія ЛВ №000030, з яким ознайомлений відповідач. Також 28.08.2024 винесена постанова серія ЛВ №000030 про накладення на ФОП ОСОБА_1 адміністративного стягнення. Відтак виявлені під час огляду місця пожежі порушення можуть спричинити до виникнення повторної пожежі, позивач звернувся із цим позовом.

Ухвалою судду від 28.11.2024 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, надано відповідачу строк для подання відзиву проти позову або заяви про визнання позову та роз`яснено наслідки такого неподання.

Вказана ухвала про відкриття провадження у справі від 28.11.2024 року направлена на адресу відповідача.

На адресу суду повернувся рекомендований лист із ухвалою від 28.11.2024. з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідачем на день розгляду справи відзиву на позовну заяву не подано.

Частиною шостою статті 162 КАС України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

28.08.2024 року у непродовольчому магазині (універмазі) ритуальних послуг «Все для похорону», за адресою: АДРЕСА_1 фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 виникла пожежа. Внаслідок пожежі вогнем пошкоджено: ритуальну атрибутику на площі 3 м.кв., стіни та стелю на площі 40 м. кв..

Відповідно до висновку про причини пожежі від 29.08.2024, причиною виникнення пожежі є коротке замикання електромережі.

Уповноваженою посадовою особою оформлено Акт про пожежу та Висновок про причину виникнення пожежі від 29.08.2024 та виявлено наступні порушення:

- приміщення не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей, системою централізованого пожежного спостерігання);

-не проведено замір опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі приміщень;

-дозволяється улаштування та експлуатація тимчасової елетромережі в приміщенні для зберігання похоронної атрибутики;

-в приміщеннях в розподільчих коробках з`єднання, відгалуження та окільцювання жил проводів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових);

- посадовими особами не пройдено навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки;

-приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки, які повинні відповідати ДСТУ ЕN ISO 7010:2019 «графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки»;

-для приміщень не розроблено та вивішено на видних місцях інструкції з питань пожежної безпеки.

У зв`язку із встановлення факту порушень, 28.08.2024 щодо ФОП ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративні правопорушення серія ЛВ №000025 та серія ЛВ №000030, з яким ознайомлена відповідач. Також 28.08.2024 винесена постанова серія ЛВ №000030 про накладення на ФОП ОСОБА_1 адміністративного стягнення.

Оскільки при експлуатації майнового комплексу ФОП ОСОБА_1 виявлено грубі порушення та численні недотримання вимог пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу для життя та здоров`я працівників та інших людей, що можуть там перебувати, позивач звернувся із цим позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю

Відповідно до пункту першого Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 (далі - Положення) Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Підпунктом 2 п.3 Положення визначено, що основними завданнями ДСНС є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до п. 7 Положення ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2013 №33 Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є позивач.

За приписами ст.20 Кодексу цивільного захисту України відповідач, зокрема, забезпечує виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; здійснює навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; забезпечує виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримує у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; забезпечує виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; здійснює виконання інших завдань і заходів у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

Відповідно до ч.2 ст.55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно зі ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч.6, ч.7 ст.7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до абз.1 ч.5 ст. 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктами 1, 2 ч.1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз вищенаведених норм права вказує, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо) має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкта до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 823/589/16.

В акті про пожежу від 28.08.2024 зафіксовано ряд порушень відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме:

- приміщення не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей, системою централізованого пожежного спостерігання);

-не проведено замір опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі приміщень;

-дозволяється улаштування та експлуатація тимчасової елетромережі в приміщенні для зберігання похоронної атрибутики;

-в приміщеннях в розподільчих коробках з`єднання, відгалуження та окільцювання жил проводів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових);

- посадовими особами не пройдено навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки;

-приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки, які повинні відповідати ДСТУ ЕN ISO 7010:2019 «графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки»;

-для приміщень не розроблено та вивішено на видних місцях інструкції з питань пожежної безпеки.

Водночас, ризиком настання негативних наслідків від провадження діяльності об`єкта у акті перевірки вказано «аварія», «пожежа», що загалом свідчить про високий ступінь небезпеки.

Таким чином, суд зазначає, що з характеру порушень, описаних в акті перевірки, складеному за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) слідує, що такі порушення є суттєвими, оскільки можуть призвести до виникнення пожежі, як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища і, як наслідок, можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

При цьому, вищевказані порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 , що у свою чергу унеможливлює забезпечення безпеки людини в разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Доказів усунення виявлених порушень відповідачем не надано, відсутні такі і в матеріалах справи.

Матеріалами справи підтверджується наявність порушень ФОП ОСОБА_1 Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом МВСІ України № 1417 від 30.12.2014 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697, Кодексу цивільного захисту України, Правил техногенної безпеки та низки інших нормативних актів, створюють загрозу для життя і здоров`я працівників, та інших людей що можуть там перебувати.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

У справі, яка розглядається, виявлені позивачем та зафіксовані в акті про пожежу від 28.08.2024 порушення відповідачем установлених законодавством вимог пожежної безпеки створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожеж та можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Суд зазначає, що відсутність доказів усунення відповідачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, свідчить про обґрунтованість необхідності застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації її об`єктів. Застосування такого заходу є цілком співмірним з характером порушень законодавства щодо забезпечення пожежної безпеки.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постанові від 23.12.2019 у справі №804/8378/17 (провадження №К/9901/22095/19), висновки якого, в силу вимог ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Також суд ураховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18 (адміністративне провадження №К/9901/67046/18), відповідно до яких забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення. Відповідно до першого речення ст.2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Крім того, у вказаній справі Верховний Суд висловився, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Водночас, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Ураховуючи викладене, у зв`язку з виникненням загрози життю та/або здоров`ю людей та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей та ненаданням доказів щодо повного усунення виявлених порушень, зазначених в акті про пожежу від 28.08.2024, суд висновує про обґрунтованість позовних вимог ГУ ДСНС України у Львівській області щодо експлуатацію будівлі фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, окрім виконання робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Щодо способу зупинення роботи будівлі шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, то такий є непослідовний, оскільки відсутність доступу до будівлі та відімкнення її від джерел живлення зробить неможливим проведення робіт по усуненню виявлених позивачем порушень у будівлі.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених вимог, суд висновує про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Відповідно до ч.2 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд,

у х в а л и в :

1.Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (місцезнаходження:79008, м. Львів, вул. Підвальна, 6, ) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (80354, Львівська обл., Львівський р-н., с. Стара Скварява, РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання до вчинення дій задовольнити частково.

2.Зупинити експлуатацію будівлі фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, окрім виконання робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки

3.В частині позовних вимог про опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, відмовити.

4.Судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяГрень Наталія Михайлівна