Справа № 320/47593/23
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 лютого 2025 року м. Київ справа № 320/47593/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді - Діски А. Б., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними дій та стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом до Міністерства оборони України, в якому просить:

- визнати протиправними дії Міністерства оборони України щодо проведення розрахунків при звільненні з військової служби з ОСОБА_1 невчасно, тобто не в день звільнення з військової служби та виключення зі списків особового складу Департаменту юридичного забезпечення Міністерства оборони України 07.04.2021;

- стягнути з Міністерства оборони України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 08.04.2021 по 19.10.2023 за 631 робочий диь в сумі 1 143 384 гривень 62 копійки.

Ухвалою суду від 15.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечує та вказує, що позивачем було пропущено передбачений КАС строк звернення з позовною заявою до суду, оскільки позивачка звернулась до суду через півтора місяці після виплати грошового забезпечення відповідачем на виконання рішення суду.

У відповіді на відзив позивачка, посилаючись на ч. 2 ст. 233 КЗпП, зазначає, що звернення до суду з позовом про стягнення зарплати не обмежується будь-яким строком.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. 161 КАС України, враховуючи наступне.

Спірні відносини між сторонами зумовлені проходженням позивачем військової служби.

Так, за приписами ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з матеріалів позову, позивачка просить суд стягнути з відповідача середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

Суд зазначає, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, не є основним чи додатковим видом грошового забезпечення, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати (грошового забезпечення) у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці" (ст. 9 Закону України "про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"), тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати чи структури грошового забезпечення.

Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який вираховується у розмірі середнього заробітку.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року № 910/4518/16; № 12-301гс18.

Таким чином, на вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника з посади розповсюджується визначений законодавством строк звернення до суду.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачка була виключена зі списків особового складу Департаменту юридичного забезпечення Міністерства оборони України та всіх видів забезпечення наказом від 07.04.2021 № 33 та остаточний розрахунок з нею на виконання рішення суду від 08.08.2023 у справі № 640/23800/21 проведено 20.10.2023.

Тобто спір між сторонами виник у відносинах звільнення з публічної служби, відповідно, у даній категорії справ застосовується строк звернення до суду, визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Отже, позивач знала про порушення своїх прав з 20.10.2023, коли з нею проведено остаточний розрахунок при звільненні на виконання рішення суду, а до суду з позовною заявою звернулась 16.12.2023, тобто з пропуском місячного строку на звернення з позовом до суду, встановленого ст. 122 КАС України.

Разом із тим, позивачем до позову не долучено заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин такого пропуску.

Водночас, суд не приймає до уваги доводи посилання позивачки на ч. 2 ст. 233 КЗпП, з огляду на правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року № 910/4518/16 та висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 26.01.2024 по справі № 440/305/19.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом долучення до позову заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин такого пропуску та наданням відповідних доказів.

Згідно вимог ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 14-15 ст. 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст. 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними дій та стягнення середнього заробітку - залишити без руху.

Надати позивачці 5 - денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою через систему "Електронний суд".

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Діска А.Б.