Справа № 398/781/25
Суддя: Молонова Ю. В.
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №: 398/781/25
провадження №: 2-а/398/47/25
УХВАЛА

"20" лютого 2025 р. суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Молонова Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), до Інспектора 1 взводу 1 роти 1 батальйону Маляренка Олександра Анатолійовича (Кіровоградська область, місто Олександрія, вулиця 6-го Грудня, 34) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до інспектора Олександрійського Маляренка О.А. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви, у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 вказаного Кодексу.

З позовної заяви вбачається, що позивачем позов пред`явлено до інспектора Маляренка О.А.

Разом з тим, згідно з правовою позицією, викладеною у постанові КАС ВС від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а, відповідачем у справах про оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

З наведеного вбачається, що належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, є Головне управління Національної поліції України в Кіровоградській області.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Також слід зазначити, оскільки постанова по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 винесена інспектором Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області Маляренком О.А. і судове рішення у справі може вплинути на його права та обов`язки, суд вважає, що до участі в справі його слід залучити як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Крім цього, приписами ч. 3 статті 161 КАС України закріплено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення зазначених вимог закону, до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, до позовної заяви позивач подав копію посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 вказаного Закону, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед яких права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з позовними вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі немає.

Аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України від 22.10.1993 №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, які стосуються пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 справі №240/934/20.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" суд має врахувати предмет та підстави позову, а також перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України від 22.10.1993 № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Оскільки, позивач звернувся до суду з позовом з приводу оскарження дій суб`єкта владних повноважень щодо скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, яке не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то позивач не звільнений від сплати судового збору за подання даного позову згідно до положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що судовий збір за подачу даного позову до суду має бути сплачений на загальних підставах.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, пунктом 5 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові від 13 грудня 2016 року, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн. Отже, за подання відповідної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Також, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

В супереч зазначеної вимоги, позивач не зазначає зміст позовних вимог та обставин, якими обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене, позивачу потрібно усунути недоліки позовної заяви, а саме залучити до участі у справі належного відповідача, сплатити судовий збір, а також зазначити зміст позовних вимоги та обґрунтування свої вимог, шляхом подання позовної заяви з усунутими недоліками та надання її копій відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 160, 161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір», ст.161, 169, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора 1 взводу 1 роти 1 батальйону Маляренка Олександра Анатолійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що коли відповідно до вказівок цієї ухвали у встановлений строк він виконає вимоги статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до адміністративного суду та прийнята до розгляду судом. У разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Молонова