Справа № 320/11570/24
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2025 року м. Київ справа №320/11570/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені від 19.11.2021 №;

- визнати протиправною та скасувати вимогу від 06.11.2020 №Ф-149400-52 в сумі 27 326, 20 грн;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області здійснити коригування інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення сум єдиного внеску визначеного за періоди з листопада 2017 по лютий 2018 року, а також з червня 2018 року по грудень 2020 року, за які єдиний соціальний внесок був сплачений роботодавцями за ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що внісши до ІКП суми штрафу та пені датою 19.11.2021 року, відповідач порушив норми пункту 1 Глави 4 Розділу V Порядку. Згідно з цими нормами, відомості про суми штрафних санкцій та пені повинні бути внесені до ІКП платника в день отримання інформації з ЄДРСР. Вимога відповідача була сформована на підставі рішення № від 19.11.2021 року. Відповідно до рішення № від 19.11.2021 ним нараховано пеню за несвоєчасну сплату єдиного.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.09.2024 відкрито провадження в адміністративній справі №320/11570/24 та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

До суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач не погоджується з позовними вимогами, вважає їх безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають. Та зазначає, що заборгованість зі сплати єдиного внеску, є правомірною та виникла на підставі рішення про застосування штрафних санкцій від 19.11.2021 року № на загальну суму 27 326,20 грн.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з 31.05.1996 по 15.11.2021 був зареєстрований як фізична особа-підприємець, перебував на податковому обліку в ГУ ДПС у Київській області. З 2016 року перебував на загальній системі оподаткування.

Позивач зазначає, що з 2016 року не здійснював підприємницьку діяльність та не отримував доходу від її здійснення.

21.11.2021 позивач звернувся до Броварського ДПІ Головного управління ДРС у Київській області із заявою про надання відомостей щодо наявності заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску.

Листом від 03.12.2021 відповідач повідомив позивача про те, що з 01.01.2017 через внесення Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів» №1774-VIII від 06.12.2016 змін до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», в інтегрованій картці позивача за кодом платежу 71040000 «єдиний внесок на державне соціальне страхування» відображувалося автоматичне щоквартальне нарахування єдиного внеску.

В листі відповідач зазначив, що єдиний соціальний внесок в наступних розмірах:

за 2017 рік - в сумі 8 448,00 грн;

за 2018 рік - в сумі 18 276,72 грн;

за 2019 рік - 11 016,72 грн;

за 2020 рік - 8 495,30 грн.

Тобто заборгованість станом на 02.12.2021 становить 29 526,20 грн.

Крім цього, з листа вбачається, що після подання позивачем заяви про припинення діяльності, 19.11.2021 відповідачем прийнято рішення №, яким до позивача за несплату та несвоєчасну сплату нараховано пеню в сумі 6924,01 за період з 10.02.2018 по 27.05.2020.

Вважаючи протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування №321/35943, цей Порядок визначає правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно з п. 2 Порядку, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку за визначеними параметрами, яка містить інформацію щодо облікових даних платника та призначена для хронологічного, систематичного або комбінованого накопичення, групування та узагальнення інформації з реквізитів первинних документів, оброблених засобами ІКС ДПС (податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, рішень податкового органу, повідомлень економічних операторів, отриманих з Електронної системи обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про розраховану (зменшену) суму акцизного податку за сформовані (деактивовані) унікальні ідентифікатори, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, даних Казначейства про надходження платежів тощо).

Інформація в ІКП ґрунтується на показниках первинних документів, оброблених ІКС ДПС.

Так, для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету / технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3).

ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначаються дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для фіксації та відображення в ІКП первинних показників оперативного обліку та первинних показників оперативного обліку, забезпечує автоматизоване ведення ІКП.

Усі вартісні первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку в ІКП проводяться у гривнях або доларах США / євро (стосовно платників, які зареєстровані відповідно до пункту 208-1.2 статті 208-1 розділу V Кодексу) з двома десятковими знаками.

Первинні показники оперативного обліку в ІКП відображаються в хронологічному порядку. Водночас кожний первинний показник оперативного обліку фіксується в окремому рядку із зазначенням коду та його короткого опису з посиланням на реквізити первинних документів, дати його проведення з подальшим автоматичним розрахунком в ІКП первинних показників оперативного обліку.

Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в ІКС ДПС та не може бути присвоєний іншій ІКП.

Реквізитами ІКП є:

податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) (далі - серія (за наявності) та номер паспорта);

найменування - для юридичної особи або прізвище (за наявності), ім`я, по батькові (за наявності) - для фізичної особи;

код виду бюджету;

код класифікації доходів бюджету / технологічний код класифікації єдиного внеску;

дата відкриття ІКП;

дата закриття ІКП;

код територіального органу ДПС, у якому відкрито ІКП;

код та назва адміністративно-територіальної одиниці;

сума первинного показника оперативного обліку та облікової операції;

код первинного показника оперативного обліку;

дата проведення первинного показника оперативного обліку.

Під час відкриття, ведення, передачі, закриття ІКП використовується інформація про платників із реєстраційних даних.

Податковому органу, в якому перебуває платник за основним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за основним місцем обліку, для внесення відповідної інформації, а за неосновним місцем обліку - в режимі перегляду.

Податковому органу, в якому перебуває платник за неосновним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за неосновним місцем обліку, для внесення відповідної інформації.

Як вбачається з Глави 1 Розділу ІІ Порядку, територіальні органи ДПС формують відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів та відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати єдиного внеску за формами, визначеними Порядком обліку платників податків і зборів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09 грудня 2011 року № 1588, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 22 квітня 2014 року № 462) (далі - Порядок № 1588), та Порядком обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 листопада 2014 року №1162, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 грудня 2014 року за №1553/26330 (далі - Порядок № 1162), та проводять заходи, пов`язані з ліквідацією або реорганізацією платників податків.

Згідно з Главою 4 Розділу V Порядку, Працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних ІКС ДПС вносять дані до ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених ІКС ДПС із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.

Відображенню в ІКС ДПС підлягають матеріали, які зареєстровані в ІКС ДПС, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є:

скарга (заява) платника податків;

рішення про результати розгляду скарги (заяви);

ухвала суду про відкриття провадження;

рішення суду, прийняте по суті.

Залежно від інформації, яка завантажена в ІКС ДПС з ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами:

1) інформація із заяви-оскарження податкового повідомлення-рішення/рішення /вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску.

На підставі інформації з ІКС ДПС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, про початок/продовження у законодавчо встановлені строки процедури адміністративного оскарження (скарга (заява) платника) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Оскаржується в адміністративному порядку»).

У разі внесення вказаної інформації

первинні показники оперативного обліку до настання граничного строку сплати/зменшення відповідні первинні показники оперативного обліку в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участі у розрахунках;

після настання граничного строку сплати/зменшення в ІКП відображаються первинні показники оперативного обліку щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження скарги;

2) інформація з ухвали суду про відкриття провадження.

На підставі інформації з ІКС ДПС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про початок/продовження процедури судового оскарження (ухвала суду про відкриття провадження) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та рішення щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Оскаржується в судовому порядку»).

У разі внесення вказаної інформації:

до настання граничного строку сплати/зменшення суми - відповідні первинні показники оперативного обліку в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участь у розрахунках;

після настання граничного строку сплати/зменшення суми - в ІКП відображаються первинні показники оперативного обліку щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду про відкриття провадження у справі.

Інформація з ІКС ДПС податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про продовження процедури судового оскарження в касаційній інстанції відображається в ІКП лише у випадку відкриття провадження та прийняття судом рішення про забезпечення адміністративного позову;

3) інформація з рішення про результати розгляду скарги (заяви).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється залежно від наслідків розгляду скарги (заяви) відповідно до інформації з ІКС ДПС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, на статуси «Скасовується в адміністративному порядку», або «Вручено, адміністративний розгляд».

Під час часткового скасування сум формується нове податкове повідомлення-рішення/ рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

Під час збільшення зазначених у повідомленні-рішенні / рішенні / вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску сум формується податкове повідомлення-рішення / рішення / вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику (вноситься дата вручення до ІКС ДПС та виконуються процеси, описані у підрозділі 3 цього розділу).

На підставі інформації з ІКС ДПС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, про результати адміністративного оскарження (рішення податкового органу про результати розгляду скарги (заяви)) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Вручено, адміністративний розгляд») та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються первинні показники оперативного обліку щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку) / зменшення такої суми.

У разі якщо за результатами адміністративного оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в адміністративному порядку»), в ІКП відображення первинних показників оперативного обліку не проводиться;

4) інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку» / «Вручено, судовий розгляд»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень/рішень/ вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку»/«Вручено, судовий розгляд».

Під час часткового скасування формується нове податкове повідомлення-рішення/рішення/ вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

Під час збільшення зазначених сум у податковому повідомленні-рішенні / рішенні / вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску формується податкове повідомлення-рішення / рішення / вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику (вноситься дата вручення до ІКС ДПС та виконуються процеси, описані в пункті 2 підрозділу 1 цього розділу).

На підставі інформації про результати судового оскарження (рішення суду, прийнятого по суті) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Вручено, судовий розгляд»), та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються первинні показники оперативного обліку щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку)/ зменшення суми.

У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в судовому порядку»), то в ІКП відображення первинних показників оперативного обліку щодо донарахування/зменшення суми не проводиться.

Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до ІКС ДПС податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та ІКС ДПС податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень.

Згідно з пунктом 3 розділу VI Інструкції №449, органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки) у таких випадках:

якщо за результатами документальних перевірок встановлено донарахування сум єдиного внеску;

якщо платник має недоїмку зі сплати єдиного внеску на кінець календарного місяця;

якщо на кінець календарного місяця у платника є заборгованість зі сплати фінансових санкцій.

У разі, передбаченому другим абзацом цього пункту, вимога про сплату боргу формується протягом 10 робочих днів після дня вручення платнику акта перевірки. Якщо платник подає заперечення до акта перевірки, вимога приймається з урахуванням висновків про розгляд цих заперечень.

Вимога про сплату боргу надсилається платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

У випадках, визначених третім і/або четвертим абзацами цього пункту, вимога надсилається:

платникам, зазначеним у підпунктах 1 і 2 пункту 1 розділу II Інструкції, протягом 10 робочих днів після закінчення календарного місяця, у якому виникла, зросла або частково зменшилась недоїмка;

платникам, зазначеним у підпунктах 3, 4 і 6 пункту 1 розділу II Інструкції, протягом 15 робочих днів після закінчення календарного місяця, у якому виникла, зросла або частково зменшилась недоїмка.

Відповідно до пункту 4 розділу VI Інструкції № 449, вимога про сплату боргу формується на підставі:

актів документальних перевірок;

звітів платника про нарахування єдиного внеску;

облікових даних із інформаційної системи фіскального органу.

Аналіз цих положень свідчить, що вимога про сплату боргу може бути сформована, зокрема, якщо на кінець календарного місяця у платника є недоїмка зі сплати єдиного внеску.

З огляду на та, що відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу та відомостей трудової книжки позивач в період з листопада 2017 року по лютий 2018 року працював в ТОВ «ПРЕСТО», в період з 06.2018 по день розгляду справи - ТОВ «Експлуатаційна компанія «Комфорт-Майстер», страхові внески за період роботи позивача сплачувалися роботодавцем, який у розумінні положень Закону України №2464 є страхувальником.

Таким чином суд дійшов висновку, що зазначена вимога є протиправною.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так у пункті 23 Рішення у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, судові витрати позивача на сплату судового збору в розмірі 2422,40 грн. належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у Київській області.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені від 19.11.2021 №.

Визнати протиправною та скасувати вимогу від 06.11.2020 №Ф-149400-52 в сумі 27 326, 20 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області здійснити коригування інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення сум єдиного внеску визначеного за періоди з листопада 2017 по лютий 2018 року, а також з червня 2018 року по грудень 2020 року, за які єдиний соціальний внесок був сплачений роботодавцями за ОСОБА_1

Стягнути судові витрати (судовий збір) у розмірі 2422,40 грн. на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (вул. Народного ополчення, 5а, м. Київ, 03151, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.