Справа № 766/2171/25
Суддя: Скрипнік Л. А.
Дата ухвалення: 2025-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 766/2171/25
УХВАЛА

14 лютого 2025 року м.Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Скрипнік Л.А., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Беспалов Олексій Сергійович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

12.02.2025 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Беспалов Олексій Сергійович, про забезпечення позову по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Беспалов Олексій Сергійович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом. Клопотання обґрунтовано тим, що позивач ознайомився з постановою 07.02.2025 року отримавши постанову про відкриття виконавчого провадження №76973155 від 27.01.20245 року з ідентифікатором, поштовою кореспонденцією, яка надійшла до роботодавця ТОВ «ЛКД». Крім того зазначив, що його представник адвокат Ломакіна М.І. неодноразова (19.09.2024 року, 26.09.2024 року, 04.10.2024 року) зверталася до відповідача з запитами про надання належним чином завірених матеріалів справи про адміністративне правопорушення від 19.09.2024 року, проте матеріали так і не надійшли.

Дослідивши подану заяву про поновлення строку на звернення до суду, вважаю, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Умовою прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.

Таким чином, право на судовий захист не є абсолютним.

Законодавством встановлені вимоги, зокрема, щодо необхідності дотримання особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів, відповідних строків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст.286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 ст.121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі №500/1912/22 причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20 листопада 2019 року у справі №9901/405/19, аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду, вказала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку.

Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Таким чином, закон передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувану постанову № 902 від 24.09.2024 року про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, винесено 24.09.2024. Отже, десятиденний строк на її оскарження закінчився 04.10.2024 року (включно).

Позов подано до суду 12.02.2025 року - через 4 місяці після винесення постанови, тобто з пропуском встановленого ст. 286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

Одночасно позивачем подано клопотання про поновлення строку на оскарження зазначеної постанови у зв`язку з тим, що позивач ознайомився з нею 07.02.2025 року в АСВП після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження засобами поштового зв`язку, проте доказів зазначеної обставини суду не надано.

Вирішуючи питання щодо поновлення строків у цій справі, суд також ураховує правову позицію, викладену Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.10.2023 у справі №990/139/23 відповідно до якої:

«аналіз норм КАС України свідчить, що, в разі якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. Законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

Наявні у справі матеріали, свідчать, що позивач знав, що 24.09.2024 року стосовно нього буде розглядатися справа про адміністративне правопорушення й з високою вірогідністю, ураховуючи зміст протоколу від 19.09.2024 року, щодо нього буде винесено постанову.

Відповідно до ч. 1 ст. 258 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи; копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Суд зазначає, що у справі немає доказів щодо поважності відсутності позивача 24.09.2024 під час винесення постанови № 902, а також відсутня інформація, що позивач не знав що відносно нього винесена оскаржувана постанова зважаючи на неодноразові письмові запити його адвоката про отримання адміністративних матеріалів.

Непральне користування процесуальними правами не може вважатися поважною причиною пропуску строку на звернення до суду, а належних та достатніх доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, представник позивача суду не надав, у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі наведеного та керуючись ст. 123, 160, 161, 169 КАС України,

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Беспалов Олексій Сергійович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подано до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня оголошення ухвали.

Суддя Л.А. Скрипнік