Справа № 160/33871/24
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників процесу (у письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням зміни позовних вимог, які прийняту ухвалою суду від 17.01.2025, просить суд:
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44118658) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.10.2024 №11969029/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (ідентифікаційний код юридичної особи 37397499) в реєстрації податкової накладної №6 від 27.09.2024 та зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №6 від 27.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання;
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44118658) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.10.2024 №11969028/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (ідентифікаційний код юридичної особи 37397499) в реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2024 та зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №7 від 27.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання;
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44118658) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.11.2024 №12059249/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (ідентифікаційний код юридичної особи 37397499) в реєстрації податкової накладної №4 від 26.09.2024 та зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №4 від 26.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.12.2024 року відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні, а також встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
08.01.2025 року до суду надійшов відзив Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому відповідач позовні вимоги не визнає, просить відмовити у їх задоволенні. У відзиві зазначає, що Комісія Головного управління ДПС у Дніпропетровській області діяла виключно у відповідності з Податковим кодексом України та іншими законами України, іншими нормативними актами, у межах повноважень наданих чинним законодавством. Зазначає, що оскаржувані рішення винесені відповідно до норм чинного законодавства, на основі тих матеріалів, що були надані позивачем, саме тому останні є законним та обґрунтованим, а підстави для їх скасування та задоволення позову - відсутні.
08.01.2025 від ДПС України надійшов відзив на позов, згідно змісту якого, відповідач 2 просить відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначає, що в разі ухвалення рішення про зобов`язання податковий орган зареєструвати податкові накладні, суд фактично візьме на себе повноваження суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі), до компетенції якого, у даному випадку, віднесено розгляд пояснень та документів, здійснення автоматичної перевірки податкових накладних та/або розрахунку коригування в ЄРПН. Таким чином, реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу.
Згідно змісту наданих позивачем відповідей на відзив, позивач вважає необґрунтованими доводи відповідачів, просить позовні вимоги задовольнити.
15.01.2025 позивач звернувся до суду із заявою про зміну предмета позову.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», ідентифікаційний код юридичної особи 37397499 є суб`єктом господарювання та платником ПДВ.
Видами господарської діяльності ТОВ «ТОРМЕТ-ДНІПРО» є, зокрема: 46.77 - Оптова торгівля відходами та брухтом (основний); 46.12 - Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.10 Складське господарство.
03 липня 2024 року між ТОВ «ТОРМЕТДНІПРО» та ТОВ «ВП «УКРБУДДЕТАЛЬ» укладено Договір поставки №03/07-2024, згідно предмету якого Постачальник зобов`язується поставити і передати у власність сипучі речовини (надалі Товар) Покупцю, а Покупець-прийняти й оплатити товар у повному розмірі на умовах та в порядку, визначених цим Договором. Загальна вартість даного Договору визначається вартістю товару, отриманого протягом дії цього Договору, згідно накладних, що є невід`ємною частинами даного Договору. Завантаження Товару в транспортні засоби, які будуть здійснювати його перевезення, здійснюється силами Продавця.
Згідно пункту 2.1. Договору, асортимент та ціна на товар, що поставляється, визначаються на підставі Специфікації Постачальника, погодженої Покупцем, яка є невід`ємною частиною даного Договору.
Згідно пункту 3.5. Договору, право власності на товар, а також ризик випадкової загибелі товару, переходять до Покупця в момент підписання відповідальною особою Покупця видаткової (та/або товарно-транспортної) накладної.
Згідно пункту 4.2. Договору, розрахунки за поставлений Постачальником товар здійснюються протягом 7 (семи) календарних днів з моменту поставки товару або у інший строк, попередньо домовлений між Сторонами.
У вересні 2024 року, на виконання умов Договору поставки №03/07-2024 від 03.07.2024 року, ТОВ «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (Постачальник за Договором) здійснило на користь ТОВ «ВП «УКРБУДДЕТАЛЬ» (Покупець за Договором) наступні поставки обумовленого Договором товару (піску):
- згідно Видаткової накладної №144 від 27.09.2024 року на суму 5 264,00 грн. (в т.ч. ПДВ), що підтверджується видатковою накладною №144 від 27.09.2024 року, товарно-транспортною накладною №2709.3 від 27.09.2024 року, рахунком №51 від 27.09.2024 року.
Позивачем була складена податкова накладна: ПН №6 від 27.09.2024 на суму 5 264,00 грн. (в т.ч. ПДВ) та направлено для реєстрації в ЄРПН.
- згідно видаткової накладної №145 від 27.09.2024 року на суму 5 404,00 грн. (в т.ч. ПДВ), що підтверджується видатковою накладною №145 від 27.09.2024 року, товарно-транспортною накладною №2709 від 27.09.2024 року, рахунком №52 від 27.09.2024 року.
Позивачем була складена податкова накладна: ПН №7 від 27.09.2024 на суму 5 404,00 грн. (в т.ч. ПДВ) та направлено для реєстрації в ЄРПН.
- згідно видаткової накладної №142 від 26.09.2024 року на суму 8 640,00 грн. (в т.ч. ПДВ), що підтверджується видатковою накладною №142 від 26.09.2024 року, товарно-транспортною накладною №2609 від 26.09.2024 року, рахунком №50 від 26.09.2024 року.
Позивачем була складена податкова накладна: ПН №4 від 26.09.2024 на суму 8 640,00 грн. (в т.ч. ПДВ) та направлено для реєстрації в ЄРПН.
- згідно Видаткової накладної №143 від 27.09.2024 року на суму 4 860,00 грн. (в т.ч. ПДВ), що підтверджується видатковою накладною №143 від 27.09.2024 року, товарно-транспортною накладною №2709.2 від 27.09.2024 року, рахунком №49 від 27.09.2024 року.
Позивачем була складена податкова накладна: ПН №5 від 27.09.2024 на суму 4 860,00 грн. (в т.ч. ПДВ) (яка у подальшому була зареєстрована в ЄРПН) та направлено для реєстрації в ЄРПН, і яка у подальшому була зареєстрована відповідачами в ЄРПН.
- 01.10.2024 року надіслана податкова накладна №4 від 26.09.2024 на суму 8 640,00 грн. (в т.ч. ПДВ), що підтверджується відповідною
У цих квитанціях контролюючим органом запропоновано «надати пояснення та копії документів (договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі»
Позивачем надіслано повідомлення про подання пояснень та копій документів:
щодо податкової накладної №6 від 27.09.2024 - повідомлення №3 від 25.10.2024 разом з листом-поясненнями та копіями первинних документів: договір поставки №03/07-2024 від 03.07.2024 року з ТОВ ВП «УКРБУДДЕТАЛЬ» з додатками; видаткова накладна №144 від 27.09.2024 року на суму 5 264,00 грн. (в т.ч. ПДВ); товарно-транспортна накладна №2709.3 від 27.09.2024 року, рахунок №51 від 27.09.2024 року; оборотно-сальдові відомості по рахунках 361, 631 за вересень 2024 року; банківські виписки та платіжні інструкції; штатний розпис та розрахункова відомість по зарплаті, договір купівлі-продажу №13/01/21- 2П від 13.01.2021 року з ПАТ «ПЕТРИКІВСЬКИЙ РИБГОСП»; видаткові накладні від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; акти робіт з навантаження піску від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; товарно-транспортні накладні від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; банківські виписки з розрахунками за придбаний товар; картка рахунку 28 та оборотно-сальдова відомість по рахунку 28 за жовтень 2022 року; видаткові накладні та рахунки на придбання шин для автотранспорту; банківська виписка з орендної плати за землю та інших обов`язкових платежів у вересні 2024 року; платіжні інструкції; видаткові накладні, рахунки, товарно-транспортні накладні з придбання мастила для автотранспорту; банківські виписки та платіжні інструкції тощо.
щодо податкової накладної №7 від 27.09.2024 - повідомлення №3 від 25.10.2024 з листом-поясненнями та копіями первинних документів - договір поставки №03/07-2024 від 03.07.2024 року з ТОВ ВП «УКРБУДДЕТАЛЬ» з додатками; видаткова накладна №145 від 27.09.2024 року на суму 5 404,00 грн. (в т.ч. ПДВ); товарно-транспортна накладна №2709 від 27.09.2024 року, рахунок №52 від 27.09.2024 року; оборотно-сальдові відомості по рахунках 361, 631 за вересень 2024 року; банківські виписки та платіжні інструкції; штатний розпис та розрахункова відомість по зарплаті, договір купівлі-продажу №13/01/21- 2П від 13.01.2021 року з ПАТ «ПЕТРИКІВСЬКИЙ РИБГОСП»; видаткові накладні від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; акти робіт з навантаження піску від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; товарно-транспортні накладні від 11.09.2024 року, від 24.09.2024 року; банківські виписки з розрахунками за придбаний товар; картка рахунку 28 та оборотно-сальдова відомість по рахунку 28 за жовтень 2022 року; видаткові накладні та рахунки на придбання шин для автотранспорту; банківська виписка з орендної плати за землю та інших обов`язкових платежів у вересні 2024 року; платіжні інструкції; видаткові накладні, рахунки, товарно-транспортні накладні з придбання мастила для автотранспорту; банківські виписки та платіжні інструкції тощо.
щодо податкової накладної №4 від 26.09.2024 - повідомлення №4 від 13.11.2024 з листом-поясненнями та копіями первинних документів: договір поставки №03/07-2024 від 03.07.2024 року з ТОВ ВП «УКРБУДДЕТАЛЬ» з додатками; видаткова накладна №142 від 26.09.2024 року на суму 8 640,00 грн. (в т.ч. ПДВ); товарно-транспортна накладна №2609 від 26.09.2024 року, рахунок №50 від 26.09.2024 року; оборотно-сальдові відомості по рахунках 361, 631 за вересень 2024 року; банківські виписки та платіжні інструкції; штатний розпис та розрахункова відомість по зарплаті, договір купівлі-продажу №13/01/21-2П від 13.01.2021 року з ПАТ «ПЕТРИКІВСЬКИЙ РИБГОСП»; видаткова накладна від 26.09.2024 року; акти робіт з навантаження піску від 26.09.2024 року; товарно-транспортна накладна від 26.09.2024 року; банківські виписки з розрахунками за придбаний товар; картка рахунку 28 та оборотно-сальдова відомість по рахунку 28 за жовтень 2022 року; видаткові накладні та рахунки на придбання шин для автотранспорту; Витяг з державного земельного кадастру про земельну ділянку та з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; податкові декларації з податку на нерухоме майно та на землю за 2024 рік; оборотно-сальдова відомість по рахунку 103 за вересень 2024 року; Договір №1008 від 10.08.2022 року та акт приймання-передачі з оренди автомобіля з причіпом, свідоцтва про право власності; Договір позички транспортних засобів від 06.07.2018 року; Цивільно-правовий договір від 26.09.2024 року (з водієм транспортного засобу) з актом виконаних робіт; платіжні інструкції; видаткові накладні, рахунки, товарно-транспортні накладні з придбання мастила для автотранспорту; банківські виписки та платіжні інструкції тощо.
Рішенням від 29.10.2024 №11969029/37397499 про відмовлено у реєстрації ПН №6 від 27.19.2024 в ЄРПН з підстав надання копій документів, складених із порушенням законодавства. В графі «додаткова інформація (зазначити конкретні документи):» зазначено: Наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій. Згідно ТТН, перевізник по придбанню та реалізації піску ТОВ «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (код 37397499) відсутня інформація в 20-ОПП про наявність транспортних засобів, відсутні документи на власні або орендовані транспортні засоби. Водійське посвідчення. Відсутні документи на власні або орендовані складські приміщення.

Рішенням від 29.10.2024 №11969028/44732872 відмовлено у реєстрації ПН №7 від 27.09.2024 в ЄРПН з підстав надано копій документів, складених із порушенням законодавства. В графі «додаткова інформація (зазначити конкретні документи):» зазначено: Наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій. Згідно ТТН, перевізник по придбанню та реалізації піску ТОВ «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (код 37397499) відсутня інформація в 20-ОПП про наявність транспортних засобів, відсутні документи на власні або орендовані транспортні засоби. Водійське посвідчення. Відсутні документи на власні або орендовані складські приміщення.

Рішенням від 15.11.2024 №12059249/44732872 відмовлено у реєстрації ПН №4 від 26.09.2024 в ЄРПН з підстав надано копій документів, складених із порушенням законодавства. В графі «додаткова інформація (зазначити конкретні документи):» зазначено: Наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.

Позивачем оскаржені ці рішення контролюючого органу регіонального рівня до контролюючого органу центрального рівня відповідними скаргами: від 11.11.2024 року на рішення від 29.10.2024 року №11969029/37397499 щодо відмови в реєстрації ПН №6 від 27.09.2024 з листом-поясненнями та 20-ти електронних файлів з копіями первинних документів; від 11.11.2024 року на рішення від 29.10.2024 року №11969028/37397499 щодо відмови в реєстрації ПН №7 від 27.09.2024 з листом-поясненнями та 22-х електронних файлів з копіями первинних документів; від 27.11.2024 року на рішення від 15.11.2024 №12059249/37397499 щодо відмови в реєстрації ПН №4 від 26.09.2024 з листом-поясненнями та 21-го електронних файлів з копіями первинних документів.

Рішеннями контролюючого органу центрального рівня від 18.11.2024 та від 04.12.2024 скарги позивача залишено без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін.

Крім того, 16.09.2024 року комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №10769 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків, а саме до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку з визначенням підстави такого: « 01-постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання; 07- недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської діяльності в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 11-накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місця для їх зберігання (власних орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючого органу звітності; 14- постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку

Не погодившись із рішеннями відповідача 1 щодо відповідності його критеріям ризиковості а також з рішеннями про відмову у реєстрації ПН, позивач звернувся за судовим захистом.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

За положеннями абз 1, 3 пункту 5 Порядку №1165 Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Як встановлено пунктом 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно положень додатку 1 Порядку №1165 Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджений довідник кодів податкової інформації (далі - Наказ № 17). Даний Наказ №17 містить 18 кодів: від придбання і постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання, до керівника та/або особи, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, яка займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податку.

Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку включає, зокрема:

придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Так, спірні рішення прийняті з огляду на відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Однак, жодних доказів проведення перевірки, аналізу баз даних, аналізу актів перевірки контрагентів позивача тощо, ані витяги з протоколів, ані документи, подані до відзиву не містять.

Рішення не містять посилання на податкові накладні/розрахунки коригування, тобто конкретні господарські операції, обмежуючись загальною вказівкою на здійснення операцій у певний період.

Однак, пункт 8 Критеріїв передбачає розгляд питання про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку на додану вартість саме під час визначення ризиковості здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Як вбачається з матеріалів справи, спірне питання розглянуто за наявності зареєстрованих податкових накладних, за попередні періоди господарської діяльності, та без розгляду питання про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування.

Також відповідач не надав доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, і які слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень, зокрема відповідачем не подано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а зміст оскаржуваних рішення та зміст відзиву на позов не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів кваліфікації заявника як ризикового платника податків.

Рішення містить у вигляді таблиці виключно перелік із описом кодів податкової інформації, яка стала підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Однак, такий опис є узагальненим, без посилання на конкретні господарські операції.

Оскаржувані рішення прийнято у зв`язку із операціями за зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними, при цьому перелік таких накладних та відповідні господарські операції відповідач не визначає. Відсутні й відомості щодо чинності рішень щодо віднесення до ризикових платників податків контрагентів позивача.

Верховний Суд у постанові від 07.04.2023 у справі №280/3639/20 зазначав, що незважаючи на те, що Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 Критеріїв ризиковості платника податку, невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності підстав, визначених Порядком № 1165), є підставою для визнання протиправним та скасування такого рішення.

Верховний Суд у постанові від 19 листопада 2021 року по справі №140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Однак відповідач не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та був покладений в основу їх прийняття.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

У постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20 Верховний Суд зазначив, що питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку №1165.

Віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини з платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є необґрунтованим, адже поширення на позивача ризиковості через відносини з іншими ризиковими платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, принципу індивідуальної відповідальності, що проголошений статтею 61 Конституції України, положення якої є нормами прямої дії.

Зміст даної концепції полягає в тому, що платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Відтак, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийняті рішення про відповідність критеріям ризиковості, потрібно оцінювати критично.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2022 у справі № 160/3364/19.

Термін добросовісний платник, яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення має бути мотивованим.

Водночас, документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, відповідачем не надано.

Таким чином, відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.09.2024 року №10769, є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд також вважає необґрунтованими посилання відповідачів на те, що спірні рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.

Слід враховувати, що наслідком прийняття відповідачем-1 спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається нормою пункту 6 Порядку №1165, за якою у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На даний час спірні правовідносини врегульовано Порядком №1165, згідно якого рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналогічна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20.

Стосовно позовної вимоги про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визнання ТОВ ТОРМЕТ-ДНІПРО таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягають скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Дніпропетровській області, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються приписами Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), які застосовуються у редакції, чинній на момент виникнення таких правовідносин.

Як передбачено пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:

а) порядковий номер податкової накладної;

б) дата складання податкової накладної;

в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;

г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);

д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;

е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;

є) ціна постачання без урахування податку;

ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;

з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;

і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;

й) індивідуальний податковий номер.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

За змістом пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з пунктом 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520.

Додатком № 3 до Порядку №1165 визначено критерії ризиковості здійснення операцій, відповідно до пункту 1 якого, обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування (зокрема обсягом постачання за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність), зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за №1245/34216; надалі - Порядок №520) у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно із пунктом 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою складання податкової накладної / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Відповідно до пунктів 9 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

У постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

В ході судового розгляду справи, суд встановив, що позивачем подано до контролюючого органу пояснення разом із копіями документів, достатніми, на його думку, на підтвердження реальності господарської операції з контрагентом ТОВ ТОРМЕТ-ДНІПРО.

Проте, у спірних рішеннях підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є надання платником податку копій документів, складених з порушенням законодавства: наявність ризикових операцій, неповний пакет первинних документів.

Разом з тим, судом встановлено, що віднесення позивача до ризикових платників податків відбулось з боку відповідача протиправно, зокрема, рішення регіональної комісії про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 16.09.2024 №10769 прийнято без достатніх на те підстав. Відповідно, відсутні підстави для прийняття спірних рішень про відмову у реєстрації податкових накладних.

Під час розгляду справи відповідач 1, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття оскаржуваних рішень та неврахування наданих позивачем комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області документів, а відтак, не довів правомірності своїх рішень.

Ураховуючи вищенаведене, суд доходить висновку про те, що подані позивачем документи для реєстрації спірних податкових накладних підтверджують зазначені у них дані та є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, наявні підстави для визнання протиправними та скасування рішень комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 29.10.2024 №11969029/37397499, від 29.10.2024 №11969028/37397499, від 15.11.2024 №12059249/37397499.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні ТОВ ТОРМЕТ-ДНІПРО: №4 від 26.09.2024, №6 та№7 від 27.09.2024, суд зазначає, що відповідно до підпункту 201.1, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Пунктом 28 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), окрім іншого, визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно пункту 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Втім, Європейський суд з прав людини у пункті 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі Чуйкіна проти України (caseofChuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив про те, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд, в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, пункт 45, від 10.07.2003, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, пункт 25, ECHR 2002-II).

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи і не спростовано відповідачем, надані позивачем пояснення та документи складено з дотриманням вимог законодавства. Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкові накладні ТОВ ТОРМЕТ-ДНІПРО №4 від 26.09.2024, №6 та№7 від 27.09.2024 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подачі на реєстрацію.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За умовами частини першої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи встановлені судом обставини, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат.

24.01.2025 позивач звернувся із заявою про відшкодування судових витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги у справі у розмірі 26250 грн.

Так, згідно укладеного між позивачем та Адвокатським бюро «Костянтина Потапова «Легіс Юніон» договору №1612/24-ПД від 16.12.2024 про надання професійної правничої допомоги, предметом договору передбачено реалізацію від імені Клієнта процесуальних прав та обов`язків, що полягає у складенні, підписанні, як Виконавцем, так і безпосередньо Клієнтом, та поданні (направленні) до суду адміністративного позову: - про визнання протиправними і скасування рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладних: №6 від 27.09.2024, №7 від 27.09.2024, №4 від 26.09.2024, складених Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», та зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних; - про визнання протиправним і скасування рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку: від 16.09.2024 №10769 та зобов`язання виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Обчислення розміру гонорару (винагороди) Виконавця за правничу допомогу здійснюється відповідно до правил пунктів 4.1 (4.1.1., 4.1.2), 4.2. Договору та інших умов угоди.

Відповідно до пункту 1.3. Договору, поза межами обсягу правничої допомоги, визначеного пунктом 1.2. Договору, Виконавець має право надати Клієнту всі види правничої допомоги.

Обчислення розміру гонорару (винагороди) Виконавця за правничу допомогу, яка надається згідно цього пункту Договору, здійснюється відповідно до правил пунктів 4.1 (4.1.1., 4.1.2), 4.2. Договору та інших умов угоди.

Згідно акту здачі-прийняття послуг професійної правничої допомоги від 24.01.2024 року на виконання умов Договору №1612/24-ПД про надання правничої допомоги від 16.12.2024 року Виконавцем із метою надання професійної правничої допомоги Клієнту виконано наступне:

1. Складено, підписано та подано в інтересах Клієнта до Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов про визнання протиправними і скасування рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладних: №6 від 27.09.2024, №7 від 27.09.2024, №4 від 26.09.2024, складених Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» та зобов?язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних про визнання протиправним і скасування рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку: від 16.09.2024 №10769 та зобов?язання виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Із метою складення та підписання Виконавцем адміністративного позову витрачено 5 (п?ять) години, вартість роботи становить - 12500 гривень 00 копійок із розрахунку 2500 гривень 00 копійок за 1 (одну) годину роботи (2500,00 грн. х 5 годин - 12500,00 грн.).

2. Складено, підписано та подано в інтересах Клієнта до Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву про подання доказів розміру понесених витрат у зв?язку із розглядом справи протягом п?яти днів після ухвалення рішення суду, із метою складення та підписання вказаної заяви витрачено 0,5 години, вартість роботи становить 1250 гривень 00 копійок із розрахунку (одну) годину роботи (2500,00 грн. х 0,5 години =1250,00 грн.).

3. Складено, підписано та подано в інтересах Клієнта до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідь Клієнта на відзив Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у справі №160/33871/24. З метою складення та підписання Виконавцем відповіді Клієнта на відзив Головного управління ДС у Дніпропетровській області у справі №160/33871/24 витрачено 3 (три) години, вартість роботи становить 7500 гривень 00 копійок із розрахунку 2500 гривень 00 копійок за 1 (одну) годину роботи (2500,00 грн. х 3 години - 7500,00 грн.).

4. Складено, підписано та подано в інтересах Клієнта до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідь Клієнта на відзив Державної податкової служби України у справі №160/33871/24. Із метою складення та підписання Виконавцем відповіді Клієнта на відзив Державної податкової служби України у справі №160/33871/24 витрачено 2 (дві) години, вартість роботи становить 5000 гривень 00 копійок із розрахунку 2500 гривень 00 копійок за 1 (одну) годину роботи (2500.00 грн. х 2 години = 5000,00 грн.).

Згідно платіжних інструкцій №515 від 16.12.2024 на суму 15000,00 грн та №575 від 08.01.2025 на суму 7 500,00 грн ТОВ «ТОРМЕТ-ДНІПРО» перерахувало на користь АБ «Костянтина Потапова «Легіс Юніон» понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 22500,00грн.

Відповідач у справі заперечує проти розподілу витрат на професійну правничу допомогу, заявив відповідне клопотання, в якому просить у стягненні витрат на професійну правничу допомогу - відмовити у повному обсязі.

Зокрема, відповідач зазначено, що дана справа розглядалась у спрощеному позовному провадженні, наявність судової практики розгляду подібних справ, що сформована Верховним Судом та судами апеляційної інстанції та типовість предмету спору надає можливість для значного скорочення часу при складанні/поданні позовних заяв з подібних категорій справ.

Розглянувши заяву позивача про розподіл судових витрат на правничу допомогу та заперечення відповідача щодо цієї заяви, суд дійшов до таких висновків.

Положеннями ст. 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 3 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат належить:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Приписами ч. 4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження статусу адвоката Потапова К.О. до позову надано копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 28.04.2017 №3334, на підтвердження підстав представництва позивача у даній справі адвокатом надано ордер на надання правничої (правової) допомоги від 16.12.2024 серія АЕ №1225463.

Судом встановлено, що адвокатом також надано до заяви детальний опис робіт, виконаних адвокатом в рамках надання позивачу професійної правничої допомоги у цій справі.

Витрати, що підлягають сплаті за послуги адвоката, визначаються у порядку, встановленому Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (Закон №5076- VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до статті 26 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

За змістом частини третьої статті 237 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) однією з підстав виникнення представництва є договір.

Частиною першою статті 627 ЦК України передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 1 Закону № 5076-VI, договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Частиною 1 статті 30 Закону № 5076-VI, визначено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини (пункт 28 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц; пункт 19 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 910/12876/19).

Неврахування судом умов договору про надання правової допомоги щодо порядку обчислення гонорару не відповідає принципу свободи договору, закріпленому у статті 627 ЦК України (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21).

Частинами другою та третьою статті 30 Закону № 5076-VI встановлено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

З аналізу зазначеної норми слідує, що гонорар може встановлюватися у формі: фіксованого розміру або погодинної оплати.

Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв.

Оскільки до договору про надання правової допомоги застосовують загальні вимоги договірного права, то гонорар адвоката, хоч і визначається частиною першою статті 30 Закону № 5076-VI як "форма винагороди адвоката", але в розумінні ЦК України становить ціну такого договору

Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.

Таким чином, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону № 5076-VI, враховуючи при цьому положення законодавства щодо критеріїв визначення розміру витрат на правничу допомогу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21).

В цій постанові (№922/1964/21) Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

Окрім цього, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова ухвала Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2021 у справі № 927/237/20).

Такі самі критерії, як зазначено вище, застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява № 19336/04).

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Визначивши розмір судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, суд здійснює розподіл таких витрат.

При цьому на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку /дії / бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат.

Частиною 5 статті 134 КАС України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Таким чином, зважаючи на наведені положення законодавства, у разі недотримання вимог частини четвертої статті 134 КАС України суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.

Водночас під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частиною п`ятою статті 134 КАС України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Крім того, в даному випадку підлягає врахуванню ціна позову та відповідно значення вказаної справи для позивача.

Суд у цій справі вважає доведеним належними доказами надання адвокатом Потаповим К.О. професійної правничої допомоги позивачу у цій справі. Надані адвокатом послуги, становлять зміст правничої допомоги та відповідають критеріям співмірності та реальності наданих послуг.

Разом з тим, дана справа не підпадає під критерій складних справ, саме з таких підстав, вона розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Враховуючи численну сталу судову практику, та обставини цього спору, дана справа у адвоката не повинна вимагати багато часу для підготовки та формування правової позиції.

У справі "East/West Alliance Limited" проти України" Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "Ботацці проти Італії", заява № 34884/97, п. 30).

У пункті 269 рішення у цій справі Європейський Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Отже, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, перевіривши їх обґрунтованість, розумну необхідність для цієї справи та відповідність наданих послуг видам адвокатських послуг, визначеним статтями 19 та 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", суті виконаних послуг, а також враховуючи конкретні обставини справи, яка розглядалася в спрощеному позовному провадженні, обсяг та характер наданих сторонами доказів, суд зазначає про наявність підстав для зменшення розміру заявленої позивачем суми витрат на правничу професійну допомогу на 16250,00 грн, оскільки заявлена до відшкодування сума витрат на професійну правничу допомогу є необгрунтовано завищеною.

Тому, за результатами розгляду справи, суд дійшов висновку про відшкодування з відповідача на користь позивача 10000,00 грн витрат, понесених позивачем на професійну правничу допомогу.

З огляду на викладене заява позивача про розподіл судових витрат, понесених на професійну правничу допомогу у цій справі, підлягає задоволенню частково.

Відповідно, витрати пов`язані із наданням професійної правничої допомоги у цій справі у розмірі 10000,00 грн, з урахуванням висновків суду щодо задоволення позовних вимог - підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів в рівних частинах.

Щодо розподілу судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, позивачем за подання даного позову сплачено судовий збір у розмір 12112,00 грн.

Тому, з урахуванням висновків суду про задоволення позовних вимог, судовий збір у розмірі 12112,00 грн підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів в рівних частинах.

Керуючись ст. 2, 5, 14, 134, 139, 143, 252, 295, 297 КАС України суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.09.2024 року №10769 щодо відповідності Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) виключити Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.10.2024 №11969029/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () в реєстрації податкової накладної №6 від 27.09.2024.

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №6 від 27.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання.

Визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.10.2024 №11969028/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» (() в реєстрації податкової накладної №7 від 27.09.2024.

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №7 від 27.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання.

Визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.11.2024 №12059249/37397499 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () в реєстрації податкової накладної №4 від 26.09.2024.

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №4 від 26.09.2024, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО», датою її подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () 6056 грн сплаченого судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ВП ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () 5000 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () 6056 грн сплаченого судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРМЕТ-ДНІПРО» () 5000 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 24.02.2025 року.

Суддя Н.Є. Калугіна