Справа № 340/7624/24
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/7624/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Кіровоградської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до Кіровоградської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Департамент екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та нечинним рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення Кіровоградської обласної ради №479 від 30.08.2024 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19.02.1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Кіровоградської обласної ради 30.08.2024 № 479 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення внесено зміни до рішення Кіровоградської обласної ради Про заповідні території та об`єкти місцевого значення від 19.02.1993 року №187, які призвели до зменшення площі заповідного урочища Сальківське з 66,3 гектар до 64,3554 гектар. Згідно рішення органу місцевого самоврядування щодо створення та інших документів щодо функціонування, площа заповідного урочища Сальківське становить 66,3 га. Підставою для розгляду відповідного питання на сесії обласної ради став лист голови Кіровоградської обласної державної адміністрації, до якого, поряд із проектом рішення обласної ради, додавалася пояснювальна записка Департаменту екології та природних ресурсів обласної військової адміністрації. Даних щодо погодження рішення обласної ради № 479 від 30.08.2024 із Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України у частині зменшення площі заповідного урочища Сальківське не надано. Аналогічну інформацію надано Департаментом екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної військової адміністрації у листі № 26-01 -20/2319/0.26 від 21.11.2024. Вказує, що зменшення площі території природно-заповідного фонду безсумнівно призводить до зміни його меж та скасування статусу територій та об`єктів природно-заповідного фонду у частині зменшення площі, а тому має відбуватися у порядку передбаченому ст. 54 Закону України Про природно-заповідний фонд. Крім того, зауважує, що згідно інформації Департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної військової адміністрації технічну документацію із землеустрою, яка стала підставою для зменшення площі заповідного урочища Сальківське, розроблено на замовлення Заваллівської селищної ради в ході інвентаризації земельної ділянки із земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення. При цьому, рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 року у справі №340/2243/22, яке набрало законної сили 28.07.2022 року, за позовом Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області до Заваллівської селищної ради було зобов`язано Заваллівську селищну раду забезпечити проведення робіт з винесенням в натурі (на місцевості) меж заповідного урочища місцевого значення Сальківське, площею 66,3 га та здійснити державну реєстрацію прав на земельну ділянку, що знаходиться в адміністративних межах смт. Салькове Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, з урахуванням правової позиції та висновків суду у цій справі. Зазначеним рішенням суду встановлено, що заповідне урочище Сальківське розташоване на землях комунальної власності Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, яка є правонаступником Сальківської селищної ради, а відтак саме Заваллівська селищна рада повинна здійснити охоронні заходи щодо збереження природно-заповідного урочища. Рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 30.06.2022 року №1937 вирішено провести інвентаризацію земельної ділянки, що належить до земель природно-заповідного фонду Заваллівської селищної ради, орієнтовною площею 66,3000 га, на якій розташоване заповідне урочище місцевого значення Сальківське. У подальшому рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення комунальної власності на території Заваллівської селищної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, з цільовим призначенням для збереження та використання заповідних урочищ (код згідно КВЦПЗ 04.09) площею 64,3554 га, категорія земель землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, кадастровий номер :02:000:0049, за адресою Кіровоградська область, Голованівський району, Заваллівська територіальна громада. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.12.203 у справі № 340/3096/23 визнано протиправним та скасовано рішення Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 Про затвердження технічної документації з землеустрою щодо інвентаризації земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення. Враховуючи вищезазначене, рішення про затвердження технічної документації з землеустрою щодо заповідного урочища Сальківське, яке стало підставою для зміни його площі рішенням Кіровоградської обласної ради № 479 станом на 30.08.2024 було скасовано судом, а тому відповідний проект землеустрою не міг бути підставою для будь-якого уточнення чи зміни площі зазначеного заповідного урочища. Таким чином, вважає, що рішення Кіровоградської обласної ради № 479 від 30.08.2024 в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19.02.1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення прийняте з порушеннями вимог ст.ст.7, 54 Закону України Про природно-заповідний фонд та за зазначених вище обставин підлягає визнанню протиправним та нечинним.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.12.2024 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.122).

Представником відповідача надано до суду відзив на адміністративний позов (а.с.125-127), у якому позов не визнав та зазначає, що Кіровоградська обласна рада прийняла рішення, проєкт якого було підготовлено і подано Кіровоградською обласною державною адміністрацією на яку і покладено Законом відповідні повноваження з приводу перевірки законності дій щодо встановлення меж об`єктів природо-заповідного фонду. Вказує, що у Кіровоградської обласної ради немає ні відповідних повноважень, ні можливості, перевіряти законність дій Кіровоградської обласної державної адміністрації виходячи з безсумнівної, на думку відповідача, фахової компетентності осіб які готували даний (оскаржуваний прокурором) проєкт рішення ради. Отже, питання законності прийняття рішення Кіровоградської обласної ради ставиться в залежність від законності дій Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо підготовки і подання на затвердження ради пропозицій щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні. У зв`язку із відсутністю відповідної позовної вимоги до Кіровоградської обласної державної адміністрації, вимога щодо незаконності рішення обласної ради є передчасною і задоволенню не підлягає.

Представником Кіровоградської обласної прокуратури подано до суду відповідь на відзив (а.с.139-143),у якій зазначив, що ст. 44 Закону України Про місцеве самоврядування передбачено, що обласні ради делегують відповідним місцевим державним адміністраціям повноваження щодо підготовки і подання на затвердження ради пропозицій щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій. Водночас повноваження щодо підготовки і подання пропозицій не є тотожними повноваженням щодо прийняття рішення із зазначених питань. Крім того, підготовка та подання на затвердження ради пропозицій щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення не передбачає автоматичного прийняття обласною радою відповідного рішення. Регламент обласної ради передбачає необхідність попереднього розгляду проєкту рішення в постійній комісії ради та можливість повернення такого проєкту суб`єкту його подання у разі невідповідності положенням чинного законодавства чи необхідності внесення до нього істотних змін. До позовної заяви у даній справі додано копію листа Кіровоградської обласної ради №01-35/2177-2 від 20.09.2024 з додатками, одним із яких є висновок від 27.08.2024 №201 згідно з яким постійна комісія Кіровоградської обласної ради з питань житлово-комунального господарства, використання природних ресурсів та агропромислового комплексу підтримала запропонований обласною державною адміністрацією проєкт рішення обласної ради Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення. Вважає, що зазначені у відзиві на позовну заяву доводи про відсутність підстав для зняття проєкту оскаржуваного рішення з розгляду вказують на дотримання лише процесуального порядку подання проєкту рішення до обласної ради, а не його відповідність вимогам законодавства. Водночас, дотримання визначеної Регламентом процедури подання проєкту рішення не свідчить про відсутність правових підстав для його відхилення. Рішення ради з будь-якого питання після його обговорення приймається на її пленарному засіданні в такій послідовності: проєкт рішення ставиться на голосування за основу; після цього ставляться на голосування, у порядку надходження, усі зміни та доповнення, що надійшли під час обговорення проєкту; проєкт рішення ставиться на голосування в цілому як рішення з урахуванням змін та доповнень, підтриманих більшістю депутатів від загального складу ради. Якщо буде відсутнє результативне голосування головуючий оголошує про зняття даного питання з розгляду. Таким чином, у зв`язку із невідповідністю проєкту рішення вимогам законодавства відповідний проєкт може бути повернутий на етапі його опрацювання в постійних комісіях ради або може бути відхилений на пленарному засіданні ради. Проєкт оскаржуваного рішення був предметом розгляду постійної комісії обласної ради, відповідне рішення прийняте Кіровоградською обласною радою, а тому прокурор не погоджується із доводами представника відповідача щодо того, що порушені у позові питання стосуються Кіровоградської обласної державної адміністрації.

Ухвалою суду від 31.01.2025 року до участі у справі №340/7624/24 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних щодо предмету спору залучено Департамент екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації та зобов`язано надати пояснення по суті заявлених позовних вимог (а.с.173-174).

Представником Департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації подано до суду пояснення (а.с.176-178), у яких зазначено, що відповідно покладених завдань Департамент забезпечує підготовку проєктів рішень щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення в тому числі і про уточнення площ, які відповідним чином вносяться головою обласної державної адміністрації на розгляд депутатів під час проведення сесії обласної ради. Підготовку проєкту рішення Кіровоградської обласної ради "Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення", яке внесено головою обласної державної адміністрації до обласної ради здійснював Департамент. При підготовці проєкту Департамент використав наступні документи: Рішення тринадцятої сесії Кіровоградської обласної Ради народних депутатів двадцять першого скликання №187 від 19.02.1993 "Про заповідні території та об`єкти місцевого значення"; Технічну документацією із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки із земель природно заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, для збереження та використання заповідних урочищ; Розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 22.09.2022 № 673-р "Про затвердження положення про заповідне урочище "Сальківське""; Охоронне зобов`язання від 17.10.2022 № ЗУ 18-564; Картку первинного обліку територій та об`єктів природно заповідного фонду України. На виконання рішення суду Заваллівська селищна рада замовила технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки із земель природно заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, для збереження та використання заповідних урочищ. За результатами проведення топографо-геодезичних робіт в ході виготовлення технічної документації встановлено точну площу заповідного урочища місцевого значення "Сальківське" 64,3454 га. На підставі виготовленої технічної документації Департамент підготував новий проєкт положення про заповідне урочище місцевого значення "Салківське" яке затверджене Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 22.09.2022 № 673-р. Департамент, охоронним зобов`язанням від 17.10.2022 № ЗУ 18-564 передав заповідне урочище "Сальківське", загальною площею 64,3554 га під охорону Заваллівській селищній раді. Отже, Департамент при підготовці проєкту рішення вважав, що відбулася не зміна меж, а уточнення площі так, як документального підтвердження, що межі встановлювалися немає.

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, судом встановлені наступні обставини.

Рішенням Кіровоградської обласної Ради народних депутатів від 19.02.1993 року №187 «Про заповідні території та об`єкти місцевого значення, у відповідності до ст.53 Закону України Про природно-заповідний фонд України, з метою збереження і відтворення цінних та типових природних комплексів області, вирішено внести до складу природно-заповідного фонду області заказники, заповідні урочища та пам`ятки природи місцевого значення згідно з додатком, зокрема згідно п.9 додатку заповідне урочище Сальківське, площею 66,3 га, місцезнаходження об`єкта: смт. Салькове, Гайворонського району (а.с.43-45).

Згідно Картки первинного обліку територій та об`єктів природно-заповідного фонду України Державного кадастру природно-заповідного фонду України заповідне урочище Сальківське має місцеве значення, створено (оголошено) рішенням Кіровоградської обласної ради від 19.02.1993 року №187, загальна площа 66,30 га (а.с.а.с.51-56).

Відповідно до паспорту №ЗУ - 564 території (об`єкту) природно-заповідного фонду України від 06.05.1999 року заповідне урочище Сальківське, розташоване в Гайворонському районі с. Салькове, об`явлене рішенням Кіровоградської обласної Ради народних депутатів від 19.02.1993 року №187, площею 66,3 га, передане під охоронне зобов`язання 31.03.1993 року ВАТ Промінь (а.с.57-58).

Згідно з охоронним зобов`язанням від 11.11.2002 року №ЗУ 18-564 заповідне урочище Салькове, місце розташування Гайворонський район, с. Сальково, с. Завалля, площею 66,3 га. передано землекористувачу Сальковській селищній раді (а.с.59-60).

Начальником держуправління екології та природних ресурсів в Кіровоградській області 25.03.2004 року затверджено Положення про заповідне урочище Сальківське, згідно пунктів 1.1-1.3, 1.5 якого заповідне урочище Сальківське оголошено рішенням Кіровоградської обласної ради від 19.02.1993 року №187, розташоване в с. Салькове, с. Завалля, Гайворонського району Кіровоградської області, площа 66,3 га (а.с.62-69).

Згідно з охоронним зобов`язанням №ЗУ 18-564 від 19.04.2006 року відповідно до ст.53 Закону України Про природно-заповідний фонд України державне управління екології та природних ресурсів в Кіровоградській області передало землекористувачу Сальківській селищній раді заповідне урочище Салькове, місце розташування: Гайворонський район, с. Сальково, с. Завалля, площею 66,3 га (а.с.61).

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 року у справі №340/2243/22, яке набрало законної сили 28.07.2022 року, за позовом Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області до Заваллівської селищної ради було зобов`язано Заваллівську селищну раду забезпечити проведення робіт з винесенням в натурі (на місцевості) меж заповідного урочища місцевого значення Сальківське, площею 66,3 га та здійснити державну реєстрацію прав на земельну ділянку, що знаходиться в адміністративних межах смт. Салькове Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, з урахуванням правової позиції та висновків суду у цій справі (а.с.170-172).

Зазначеним рішенням суду встановлено, що заповідне урочище Сальківське розташоване на землях комунальної власності Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, яка є правонаступником Сальківської селищної ради, а відтак саме Заваллівська селищна рада повинна здійснити охоронні заходи щодо збереження природно-заповідного урочища.

Рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 30.06.2022 року №1937 вирішено провести інвентаризацію земельної ділянки, що належить до земель природно-заповідного фонду Заваллівської селищної ради, орієнтовною площею 66,3000 га, на якій розташоване заповідне урочище місцевого значення Сальківське (а.с.70).

Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №673-р від 22.09.2022 року затверджено Положення про заповідне урочище місцевого значення Сальківське, згідно п.3 якого заповідне урочище, загальною площею 64,3554 га, розташоване на захід від с. Завалля на лівобережжі р. Південний Буг та перебуває у користуванні Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області і передається їй під охорону з оформленням охоронного зобов`язання. (а.с.162-169)

Департаментом екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної військової адміністрації оформлено охоронне зобов`язання від 17.10.2022 №ЗУ 18-564, яким Заваллівській селищній раді передано під охорону та дотримання встановленого режиму територія заповідного урочища місцевого значення «Сальківське», загальною площею 64,3554 га. (а.с.159-160)

Рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення комунальної власності на території Заваллівської селищної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, з цільовим призначенням для збереження та використання заповідних урочищ (код згідно КВЦПЗ 04.09) площею 64,3554 га, категорія земель землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, кадастровий номер :02:000:0049, за адресою Кіровоградська область, Голованівський району, Заваллівська територіальна громада (а.с.71-78).

Водночас, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.12.2023 у справі №340/3096/23 позовні вимоги заступника керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки задоволено (а.с.79-84). Визнано протиправним та скасовано рішення Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 Про затвердження технічної документації з землеустрою щодо інвентаризації земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення.

Крім того судом встановлено, що у травні 2022 року заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звернувся з позовом до ОСОБА_1 , Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, в якому просив визнати недійсним рішення Сальківської селищної ради від 22.12.2017 року №291 Про передачу земельної ділянки у власність громадянину ОСОБА_1 Цим рішенням було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 , загальною площе 1,5 га. для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться за адресою: смт. Салькове Гайворонського району Кіровоградської області. Судом було встановлено, що вказана земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:2081, площею 1,5 га. знаходиться на території заповідного урочища місцевого значення Сальківське.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 14.02.2023 року у справі №385/1018/22, яка залишена без змін постановою Верховного Суду від 19.09.2023 року, визнано незаконним рішення Сальківської селищної ради від 22.12.2017 року №291 Про передачу земельної ділянки у власність громадянина ОСОБА_1 ; скасовано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:2081, з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 ; зобов`язано ОСОБА_1 повернути територіальній громаді в особі Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області земельну ділянку площею 1,5 га. з кадастровим номером :02:000:2081.

Отже, судом встановлено, що станом ще на грудень 2017 року з користування Сальківської селищної ради з території заповідного урочища місцевого значення Сальківське незаконно вибула земельна ділянка, площею 1,5 га, яка підлягає поверненню територіальній громаді в особі Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (як правонаступнику Сальківської селищної ради) і яка має бути врахована як частина території заповідного урочища місцевого значення Сальківське.

Департамент екології та природних ресурсів здійснив підготовку проєкту рішення Кіровоградської обласної ради "Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення", зокрема щодо заповідного урочища «Сальківське» (а.с.23-25).

Так, як зазначала третя особа у своїх поясненнях, при підготовці проєкту Департамент використав наступні документи: рішення тринадцятої сесії Кіровоградської обласної Ради народних депутатів двадцять першого скликання №187 від 19.02.1993 "Про заповідні території та об`єкти місцевого значення"; технічну документацією із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки із земель природно заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, для збереження та використання заповідних урочищ; Розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 22.09.2022 №673-р "Про затвердження положення про заповідне урочище "Сальківське""; Охоронне зобов`язання від 17.10.2022 № ЗУ 18-564; Картку первинного обліку територій та об`єктів природно заповідного фонду України (а.с.180-191).

Постійна комісія з питань житлово-комунального господарства, використання природних ресурсів та агропромислового комплексу, висновком від 27.08.2024 №201 підтримала запропонований обласною державною адміністрацією проєкт рішення обласної ради "Про внесення змін до рішення Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ території природно-заповідного фонду місцевого значення" (а.с.32)

Кіровоградською обласною державною адміністрацією направлено до Кіровоградської обласної ради пакет документів про внесення на розгляд обласної ради на черговій сесії питання "Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ території природно-заповідного фонду місцевого значення" (а.с.22).

Кіровоградською обласною радою 30.08.2024 прийнято рішення № 479 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення (а.с.35-36).

Відповідно до пункту 1 рішення, рада вирішила внести зміни до рішень обласної ради, якими оголошено території природно-заповідного фонду місцевого значення, у частині уточнення їх площ, згідно з додатком.

Додатком до рішення затверджено Перелік територій по яких уточняється площа згідно з проєктами землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду місцевого значення.

Відповідно до даного Переліку, поряд із іншим, оскаржуваним рішенням внесено зміни до рішення Кіровоградської обласної ради Про заповідні території та об`єкти місцевого значення від 19.02.1993 року № 187 щодо площі заповідної території Сальківське (а.с.33-34).

Так, згідно з додатком до оскаржуваного рішення уточнена площа заповідного урочища Сальківське згідно проекту землеустрою становить 64,3554 га, в той час як оголошена площа даної заповідної території становила 66,3 гектари.

Позивач вважає, що рішення про затвердження технічної документації з землеустрою щодо заповідного урочища Сальківське, яке стало підставою для зміни його площі рішенням Кіровоградської обласної ради № 479 станом на 30.08.2024 було скасовано судом, а тому відповідний проект землеустрою не міг бути підставою для будь-якого уточнення чи зміни площі зазначеного заповідного урочища.

Таким чином, на думку позивача, рішення Кіровоградської обласної ради №479 від 30.08.2024 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19.02.1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення прийняте з порушеннями вимог ст.ст.7, 54 Закону України Про природно-заповідний фонд та підлягає визнанню протиправним та нечинним.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Спеціальним законом, яким визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є Закон України Про прокуратуру від 14.12.2014 №1697-VII (далі Закон №1697-VII).

Відповідно до частин 3, 4 статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99).

Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України Про прокуратуру.

Відтак, суд вважає, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 19 вересня 2019 року у справі № 815/724/15, від 17 жовтня 2019 року у справі № 569/4123/16-а.

Крім того, суд зазначає, що Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції (F.W. v. France), заява №61517/00, пункт 27).

Водночас, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27 травня 2003 року №1604 (2003) Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 4 частини другої статті 129 Конституції України).

Так, згідно з ч.3 ст.23 Закону №1697-VII прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

В даному випадку прокурор звернувся до адміністративного суду щодо захисту інтересів держави у сфері охорони території природно-заповідного фонду у зв`язку із невжиттям компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо про порушення інтересів держави.

Преамбула до Закону України Про природно-заповідний фонд України від 16 червня 1992 року № 2456-XII (далі Закон №2456-ХІІ) свідчить про те, що цей Закон визначає правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів.

Природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища.

У зв`язку з цим законодавством України природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Частинами 1, 2 статті 3 Закону №2456-ХІІ визначено, що до природно-заповідного фонду України належать:

природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища;

штучно створені об`єкти - ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.

Заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва залежно від їх екологічної і наукової, історико-культурної цінності можуть бути загальнодержавного або місцевого значення.

З матеріалів справи вбачається, що заповідне урочище Сальківське відноситься до об`єктів місцевого значення, що випливає зі змісту відповідного Положення та сторонами не оспорюється.

Відповідно до частин 2, 4 статті 4 Закону №2456-ХІІ, регіональні ландшафтні парки, зони - буферна, антропогенних ландшафтів, регульованого заповідного режиму біосферних заповідників, землі та інші природні ресурси, включені до складу, але не надані національним природним паркам, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва можуть перебувати як у власності Українського народу, так і в інших формах власності, передбачених законодавством України.

У разі зміни форм власності на землю, на якій знаходяться заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва, землевласники зобов`язані забезпечувати режим їх охорони і збереження з відповідною перереєстрацією охоронного зобов`язання.

З матеріалів справи судом встановлено, що заповідне урочище місцевого значення Сальківське розташовано на землях комунальної власності, що належить територіальній громаді Заваллівської селищної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області.

Частинами 1, 2 статті 5 Закону №2456-ХІІ визначено, що завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються:

- центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення;

- обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення.

Завдання, особливості природоохоронного режиму пам`яток природи та заповідних урочищ визначаються на основі цього Закону безпосередньо в їх первинних облікових документах.

Згідно частини 4 статті 7 Закону №2456-ХІІ, межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Частиною 1 статті 11 Закону №2456-ХІІ визначено, що уповноваженими органами державного управління в галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, є орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Відповідно до змісту статей 29, 30 Закону №2456-ХІІ, заповідними урочищами оголошуються лісові, степові, болотні та інші відокремлені цілісні ландшафти, що мають важливе наукове, природоохоронне і естетичне значення, з метою збереження їх у природному стані.

Оголошення заповідних урочищ провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів.

На території заповідних урочищ забороняються всі види рубок, у тому числі санітарні, рубки формування і оздоровлення лісів, видалення захаращеності та будь-яка діяльність, що порушує природні процеси, які відбуваються у природних комплексах, включених до їх складу, відповідно до вимог, встановлених для природних заповідників.

Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заповідними урочищами, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Судом встановлено, що Положення про заповідне урочище місцевого значення Сальківське, яким встановлено завдання, особливості природоохоронного режиму такого об`єкту, затверджено розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №673-р від 22.09.2022, а його управління здійснюється Заваллівською селищною радною Голованівського району Кіровоградської області (а.с.182-184).

Розділ VII Закону №2456-ХІІ визначає порядок створення й оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Так, підготовка і подання клопотань про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду можуть здійснюватися: обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення; науковими установами, природоохоронними громадськими об`єднаннями або іншими заінтересованими підприємствами, установами, організаціями та громадянами - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного та місцевого значення. Клопотання подаються до державних органів, уповноважених проводити їх попередній розгляд (частина 1 статті 51 Закону №2456-ХІІ).

Відповідно до положень статті 52 Закону №2456-ХІІ, клопотання про необхідність створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду попередньо розглядається у місячний строк:

- щодо територій та об`єктів загальнодержавного значення - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища;

- щодо територій та об`єктів місцевого значення - обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

У разі схвалення клопотань центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища проводиться їх погодження з власниками та первинними користувачами природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання. Створення, оголошення, розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також резервування цінних для заповідання територій та об`єктів у межах земель, переданих у комунальну власність територіальних громад відповідно до пункту 24 розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України, які на момент передачі не були передані у користування фізичних, юридичних осіб, погодження не потребують.

На підставі результатів погодження клопотань центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, забезпечує розробку спеціалізованими проектними та науковими установами проектів створення природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, заказників, пам`яток природи, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.

Розробка проектів створення регіональних ландшафтних парків, заповідних урочищ, а також заказників, пам`яток природи та парків-пам`яток садово-паркового мистецтва місцевого значення забезпечується обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Забезпечення розробки проектів створення ботанічних садів, дендрологічних парків та зоологічних парків може бути доручено заінтересованим державним органам чи установам.

Проекти створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду передаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища у встановленому порядку уповноваженим приймати рішення про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Частинами 3, 4 та 5 статті 53 Закону №2456-ХІІ передбачено, що рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Порядок відведення земельних ділянок природним заповідникам, біосферним заповідникам, національним природним паркам, регіональним ландшафтним паркам, а також ботанічним садам, дендрологічним паркам, зоологічним паркам визначається Земельним Кодексом України.

Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Судом встановлено, що заповідне урочище місцевого значення Сальківське утворено (оголошено) без вилучення земельної ділянки, що воно займає, відповідно до вимог ст.53 Закону №2456-ХІІ, рішенням Кіровоградської обласної ради №187 від 19.02.1993 (а.с.43-50).

Відповідно до статті 54 Закону №2456-ХІІ, зміна меж, категорії та скасування статусу територій та об`єктів природно-заповідного фонду проводиться відповідно до статей 51-53 цього Закону за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі відповідного експертного висновку.

Отже, клопотання має містити обґрунтування необхідності створення чи оголошення території або об`єкту природно-заповідного фонду певної категорії, характеристику природоохоронної, наукової, естетичної та іншої цінності природних комплексів та об`єктів, що пропонуються для заповідання, відомості про місцезнаходження, розміри, характер використання, власників та користувачів природних ресурсів, а також відповідний картографічний матеріал.

До клопотань додаються документи, що підтверджують та доповнюють обґрунтування необхідності створення чи оголошення територій або об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до ст.52 Закону України Про природно заповідний фонд на підставі результатів погодження клопотань центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, забезпечує розробку спеціалізованими проектними та науковими установами проектів створення природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, заказників, пам`яток природи, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.

Розробка проектів створення регіональних ландшафтних парків, заповідних урочищ, а також заказників, пам`яток природи та парків-пам`яток садово-паркового мистецтва місцевого значення забезпечується обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Проекти створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду передаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища у встановленому порядку уповноваженим приймати рішення про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Тобто, зміні меж об`єкту природно-заповідного фонду передує:

- підготовка і подання клопотань про зміну меж територій природно-заповідного фонду;

- подання зазначених клопотань із відповідними додатками до відповідних державних органів;

- їх розгляд, розробка проектів змін території у разі погодження відповідного клопотання, надання відповідного експертного висновку;

- передача проектів змін території у встановленому порядку уповноваженим приймати рішення про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно інформації Департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної військової адміністрації технічну документацію із землеустрою, яка стала підставою для зменшення площі заповідного урочища Сальківське, розроблено на замовлення Заваллівської селищної ради в ході інвентаризації земельної ділянки із земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення (а.с.39-42).

Рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 30.06.2022 року №1937 вирішено провести інвентаризацію земельної ділянки, що належить до земель природно-заповідного фонду Заваллівської селищної ради, орієнтовною площею 66,3000 га, на якій розташоване заповідне урочище місцевого значення Сальківське (а.с.70).

У подальшому рішенням Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення комунальної власності на території Заваллівської селищної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, з цільовим призначенням для збереження та використання заповідних урочищ (код згідно КВЦПЗ 04.09) площею 64,3554 га, категорія земель землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, кадастровий номер :02:000:0049, за адресою Кіровоградська область, Голованівський району, Заваллівська територіальна громада (а.с.71).

Разом з тим, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.12.203 у справі №340/3096/23 визнано протиправним та скасовано рішення Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 Про затвердження технічної документації з землеустрою щодо інвентаризації земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення.

Отже, державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0049, площею 64,3554 га скасовано.

Статтею 44 Закону України Про місцеве самоврядування передбачено, що обласні ради делегують відповідним місцевим державним адміністраціям повноваження щодо підготовки і подання на затвердження ради пропозицій щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій.

Відповідно до п. 3.4.1. Регламенту Кіровоградської обласної ради, який затверджено Рішення Кіровоградської обласної ради 26 січня 2021 року № 45 (далі Регламент), пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситись головою ради, депутатами й депутатками ради, постійними комісіями ради, головою обласної державної адміністрації.

Згідно із п. 3.4.5. Регламенту проєкти рішень із зазначенням суб`єктів подання підлягають попередньому розгляду в постійних комісіях ради або, за домовленістю чи дорученням голови ради або Президії, у кількох постійних комісіях ради.

Пунктом 3.5.9. Регламенту визначено, що внесений проєкт рішення реєструється та доповідається голові ради або його чи її першому заступнику (першій заступниці), заступнику голови (заступниці голови) ради, за дорученням якого або якої виконавчим апаратом ради проводиться опрацювання проєкту рішення.

У відповідності до п. 3.5.10. Регламенту у разі, якщо проєкт рішення внесено до ради з порушенням зазначених у цьому Регламенті вимог, голова ради або його чи її перший заступник (перша заступниця), заступник голови (заступницею голови) ради за висновком відділу організаційного забезпечення виконавчого апарату ради (фахової експертизи) повертає суб`єкту подання його проєкт рішення та матеріали до нього із супровідним листом, складеним згідно з додатком 4, за підписом голови ради або першого заступника (першої заступницею), заступника голови (заступницею голови) ради.

У разі, якщо проєкт рішення не відповідає положенням чинного законодавства України, голова ради за результатами правової експертизи в триденний термін повертає суб`єкту подання його проєкт рішення та матеріали до нього із супровідним листом, за підписом голови ради або першого заступника, заступника голови ради.

Відповідно до п. 3.5.12. Регламенту, якщо під час опрацювання проєкту рішення в постійних комісіях ради виявлено необхідність внесення до нього істотних змін, проєкт повертається головою ради за висновком профільної постійної комісії ради для доопрацювання суб`єкту подання.

Пунктом 3.12.2. Регламенту рішення ради (крім процедурних) приймається на її пленарному засіданні після його обговорення та вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених Законом України Про місцеве самоврядування в Україні, що передбачають інше співвідношення голосів для прийняття рішення.

Рішення ради з будь-якого питання після його обговорення приймається на її пленарному засіданні в такій послідовності: проєкт рішення ставиться на голосування за основу; після цього ставляться на голосування, у порядку надходження, усі зміни та доповнення, що надійшли під час обговорення проєкту; проєкт рішення ставиться на голосування в цілому як рішення з урахуванням змін та доповнень, підтриманих більшістю депутатів від загального складу ради.

Пунктом 3.12.5. Регламенту визначено, що проєкт рішення, який не одержав потрібної кількості голосів депутатів, вважається відхиленим як такий, що не отримав підтримки більшості голосів депутатів ради.

За пропозиціями депутатів рішення може бути направлено на доопрацювання, якщо за це проголосувала більшість депутатів від загального складу ради. Якщо буде відсутнє результативне голосування головуючий оголошує про зняття даного питання з розгляду.

Таким чином, у зв`язку із невідповідністю проєкту рішення вимогам законодавства відповідний проєкт може бути повернутий на етапі його опрацювання в постійних комісіях ради або може бути відхилений на пленарному засіданні ради.

В даному випадку суд зазначає, що в основу оскаржуваного рішення Кіровоградської обласної ради № 479 від 30.08.2024 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19.02.1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення взято за основу рішення Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 07.02.2023 року №2043 Про затвердження технічної документації з землеустрою щодо інвентаризації земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, яке скасовано постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.12.203 у справі №340/3096/23.

Крім того, суд зауважує, що в ході розроблення технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки земель природно-заповідного та іншого природоохоронного значення комунальної власності на території Заваллівської селищної територіальної громади, з цільовим призначенням для збереження та використання заповідних урочищ площею 64,3554 га, категорія земель землі природно-заповідного та іншого природоохоронного значення, кадастровий номер :02:000:0049, не враховано судове рішення від 14.02.2023 року у справі №385/1018/22, яким зокрема скасовано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:2081, з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 та зобов`язано ОСОБА_1 повернути територіальній громаді в особі Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області земельну ділянку площею 1,5 га. з кадастровим номером :02:000:2081. Судами встановлено було, що з користування Сальківської селищної ради з території заповідного урочища місцевого значення Сальківське незаконно вибула земельна ділянка, площею 1,5 га, яка підлягає поверненню територіальній громаді в особі Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (як правонаступнику Сальківської селищної ради) і яка має бути врахована як частина території заповідного урочища місцевого значення Сальківське.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що рішення Кіровоградської обласної ради № 479 від 30.08.2024 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19.02.1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення прийняте з порушеннями вимог Закону України Про природно-заповідний фонд щодо заповідного урочища місцевого значення «Сальківське» та за зазначених вище обставин підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено те, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає.

Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.139, 246, 255, 292-297, 325, 382 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Кіровоградської обласної прокуратури (25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4, ) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (50103, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 92, ) до Кіровоградської обласної ради (25022, Кіровоградська область, м. Кропивницький, площа Героїв Майдану, 1, ) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Департамент екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 83/47) про визнання протиправним та нечинним рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської обласної ради № 479 від 30.08.2024 Про внесення змін до рішень Кіровоградської обласної ради щодо уточнення площ територій природно-заповідного фонду місцевого значення в частині внесення змін до рішення обласної ради № 187 від 19 лютого 1993 Про заповідні території та об`єкти місцевого значення щодо заповідного урочища місцевого значення «Сальківське».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА