Справа № 320/60928/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Скупінська О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (65006, м. Одеса, Слобідський узвіз, 3, РНКОПП НОМЕР_1 ) до Одеської міської ради (65026, м. Одеса, вул. Думська площа, 1, ), Одеської обласної державної адміністрації (65032, м. Одеса, проспект Шевченка, 4, код. ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 18.02.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради, Одеської обласної державної адміністрації, в якому позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність Відповідачів; зобов`язати Відповідачів прийняти рішення щодо порушення подання та присвоєння мені звання «Мати- ОСОБА_2 ».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.01.2025 адміністративну справу №320/60928/24 передано за підсудністю до Одеського окружного адміністративного суду.

18.02.2025 справа №320/60928/24 надійшла до Одеського окружного адміністративного суду та передана на розгляд шляхом автоматизованого розподілу судді Скупінській О.В.

Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом позову, суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам КАС України.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що відповідачами за поданою до суду позовною заявою визначено: Одеську міську раду та Одеську обласну державну адміністрацію.

Відтак з огляду на положення пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві позивач повинна була зазначити зміст заявлених нею позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Однак, зазначена в пункті 1, 2 прохальної частини позовної заяви вимога про визнання протиправною бездіяльність Відповідачів та зобов`язати Відповідачів прийняти рішення щодо порушення подання про присвоєння звання «Мати-Героїня» заявлені ОСОБА_1 одночасно до двох позивачів: до Одеської міської ради та до Одеської обласної державної адміністрації.

З огляду на що, ОСОБА_1 необхідно уточнити заявлені нею позовні вимоги та викласти їх у відповідно до ст.5 КАС України, шляхом визначення в ній, які саме протиправні, на її переконання, рішення, дії та бездіяльність, кожного з відповідачів призвели до порушення її прав та оскаржуються нею до суду.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 79 КАС України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

В позовній заяві позивач вказує, що 18 грудня 2023 року засобом електронного зв`язку звернулася із заявою до голови Одеської міської ради Труханова Г.Л. з проханням клопотати про присвоєння їй звання «Мати-героїня», яка прийнята та зареєстрована за № 38-Л-3645ел.

Однак, належним чином завіреної копії вказаної заяви від 18.12.2023 за № 38-Л-3645ел до позовної заяви не додано.

Після відмови позивач стверджує, що звернулась до УКЦ: звернення №ЛЮ-16776490 від 29.01.2024; звернення №ЛЮ-17578463 від 23.07.2024; звернення №ЛЮ-17842027 від 25.09.2024; звернення №ЛЮ-17928585 від 15.10.2024, всі звернення були направлені до Одеської обласної державної адміністрації, однак доказів вказаного до суду не надано.

Також, за твердженням позивачки 16 серпня 2024 року засобом електронного зв`язку вона повторно звернулась із заявою до голови Одеської міської ради Труханова Г.Л. з проханням клопотати про присвоєння їй звання «Мати-героїня», однак доказів зазначеного також не надано.

Таким чином, позивачем не надано всіх доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та письмово не повідомлено про неможливість надання доказів, не зазначено причин, з яких такі докази не можуть бути подані, крім того, позивачем не надано докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідних доказів.

Так, частиною 2 статті 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Позивачем до суду подано позовну заяву через систему «Електронний суд», проте не надано доказів надсилання копії позовної заяви та копій доданих документів відповідачам з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином за подання даної позовної заяви позивач повинен сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 1211,20 грн (3028*0,4).

Враховуючи положення частини третьої ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подачу адміністративного позову з однією немайновою вимогою необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 968,96 грн (1211,20*0,8). Вимоги про зобов`язання вчинити певні дії є похідними тому судовий збір за неї не справляється.

Таким чином, ставка судового збору за подання до суду даної позовної заяви складає 968,96 грн, проте до позовної заяви додано квитанцію про сплату №7267-1451-8030-3917 від 16.12.2024 про сплату судового збору у розмірі 10,00 грн.

Тобто, сума недоплаченого судового збору складає 958,96 грн.

В позовній заяві позивач просить на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» звільнити її від сплати судового збору, зважаючи на те, що предметом позову є порушення права на соціальний захист жінки, яка народила та виховала п`ятеро дітей до восьмирічного віку.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Разом з тим, в позовній заяві позивач не вказує на підставі якого пункту та частини статті 8 Закону України «Про судовий збір» слід звільнити позивача від сплати судового збору, та якими доказами це підтверджується.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом:

- надання до суду позовної заяви з вимогами викладеними у відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України, шляхом визначення в ній, які саме протиправні, на її переконання, рішення, дії та бездіяльність, кожного з відповідачів призвели до порушення її прав та оскаржуються нею до суду;

- надання до суду доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги ОСОБА_1 ;

- надання до суду доказів надсилання позовної заяви з додатками іншим учасникам справи;

- надання до суду документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі 958,96 грн або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, Одеської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА