Справа № 640/24243/21
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2025 року м.Київ №640/24243/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" до Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" з позовом до Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської Міської Державної Адміністрації) про анулювання картки на тимчасове порушення благоустрою від 02.07.2021 року № 064-3842.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність у відповідача законодавчих підстав для прийняття оскаржуваного рішення, порушення порядку його прийняття.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує на прийнятті оскаржуваного рішення відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому відзиві. Стверджує, що під час проведення перевірки інспектором КП «Київблагоустрій» об`єкту благоустрою за адресою просп. Миколи Бажана та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця, виявлено порушення благоустрою, а саме: не відповідність фактичних підготовчих робіт по будівництву, що вчинялись за вказаною адресою роботі вказаної в контрольній картці № 18020002-Др, виданої ТОВ «Мрія Інвест» на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з встановлення тимчасової огорожі для утримання земельної ділянки в належному санітарному стані та її охорони. Листом Департамент повідомив ТОВ «Мрія Інвест» про необхідність надати в 10-денний термін проектно-дозвільну документацію на иконання підготовчих будівельних робіт та внести доповнення до контрольній картці № 18020002-Др, або отримати нову. Проте, позивач жодної документації не надав, у зв`язку з чим ним було прийнято спірне рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.08.2021 вказану позовну заяву прийнято до провадження та відкрито провадження у справі.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю, та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Лисенко В.І.

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.01.2024 прийнято до провадження адміністративну справу №640/24243/21 та продовжено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" на праві оренди належить земельна ділянка адресою просп. Миколи Бажана та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця.

Відповідно до п. 15.1.1. Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051 (із змінами) Департаментом міського благоустрою 26.01.2018 була видана контрольна картка № 18020002-Др (замовник та виконавець робіт ТОВ «Мрія-Інвест») на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з Встановлення тимчасової огорожі для утримання земельної ділянки в належному санітарному стані та її охорони за адресою просп. Бажана Миколи та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця у Дарницькому районі міста Києва. Термін дії контрольної картки по 26.01.2019. Останній термін подовження по 27.01.2022.

При обстеженні інспектором КП «Київблагоустрій» об`єкту благоустрою за адресою просп. Миколи Бажана та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця, виявлено порушення благоустрою, а саме: не відповідність фактичних підготовчих робіт по будівництву, що вчинялись за вказаною адресою роботі вказаної в контрольній картці № 18020002-Др виданої ТОВ «Мрія Інвест» на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з встановлення тимчасової огорожі для утримання земельної ділянки в належному санітарному стані та її охорони. Порушення було зафіксовано в акті обстеження від 14.05.2021.

Листом № 064-2890 від 21.05.2022 Департамент повідомив ТОВ «Мрія Інвест» про необхідність надати в 10-денний термін проектно-дозвільну документацію на виконання підготовчих будівельних робіт та внести доповнення до контрольній картці №18020002-Др, або отримати нову.

Відповідно до п.15.5.2 Правил благоустрою міста Києва та Акту обстеження об`єкту благоустрою від 14.05.2021, яким зафіксовано порушення установленого порядку оформлення контрольних карток на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення дію зазначеної контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення, рішенням від 02.07.2021 анульовано картку № 18020002-Др (замовник та виконавець робіт ТОВ «Мрія-Інвест») на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить: затвердження правил благоустрою територій населених пунктів.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено правила благоустрою території населеного пункту (далі - Правила) - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту (далі - Типові правила) для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Типові правила розробляються та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Правила включають: 1) порядок здійснення благоустрою та утримання територій об`єктів благоустрою; 2) вимоги до впорядкування територій підприємств, установ, організацій; 3) вимоги до утримання зелених насаджень на об`єктах благоустрою - територіях загального користування; 4) вимоги до утримання будівель і споруд інженерного захисту території; 5) вимоги до санітарного очищення території; 6) розміри меж прилеглої до підприємств, установ та організацій території у числовому значенні; 7) порядок розміщення малих архітектурних форм; 8) порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів; 9) інші вимоги, передбачені цим та іншими законами.

Правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою міста і спрямовані на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини визначають Правила благоустрою міста Києва, затверджені рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051 (далі - Правила №1051/1051).

Згідно вимог розділу І Правил № 1051/1051 контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою - документ встановленої форми згідно з додатком до цих Правил, на підставі якого здійснюються фіксація та контроль за порушенням існуючого благоустрою та його відновленням при виконанні земельних і будівельних робіт та капітальних ремонтів на території міста Києва.

Абзацом 19 розділу І Правил № 1051/1051 передбачено, що контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою вводиться на період до затвердження Київською міською радою Порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів.

Пунктом 15.1.1 Правил № 1051/1051 підставою на порушення існуючого благоустрою та його відновлення у місті Києві є контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою. Контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення на період виконання земляних і монтажних робіт, пов`язаних з прокладанням, перекладанням, ремонтом, у тому числі ліквідації аварій інженерних мереж і споруд, будівництвом і ремонтом будинків, транспортних магістралей, доріг, площ, інженерних вишукувань, благоустроєм та озелененням територій, надається на підставі письмового звернення замовника (забудовника), в якому повинні бути вказані адреса, назва та характеристика виконуваних робіт. До листа додається заявка встановленої форми (інформація про виконавця робіт і замовника).

Вимогами пункту 15.1.3 Правил № 1051/1051 визначено, що Департамент є органом, який здійснює видачу контрольних карток на тимчасове порушення благоустрою при виконанні земельних, будівельних та інших робіт та капітальних ремонтів на території міста Києва без будь- яких погоджень та затверджень Київським міським головою та іншими посадовими особами виконавчого органу Київради.

Згідно з пунктом 15.2.7 Правил № 1051/1051 контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою надається на кожен окремий об`єкт за умови відповідності наданої дозвільної та проектної документації законодавчим і нормативним вимогам.

Вимогами пункту 15.5.2 Правил № 1051/1051 визначено, що зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою застосовується в разі:

- виникнення непереборних при продовженні робіт загроз безпеці населенню та території;

- значних порушень затвердженої проектної документації, містобудівних, будівельних і санітарних норм і правил у частині забезпечення безпеки населення і територій, недотримання режиму охорони об`єктів культурної спадщини і т.п.;

- невиконання або несвоєчасного виконання виявлених порушень під час призупинення дії ордера;

- невиконання замовником (забудовником) обов`язків згідно з угодою (контрактом) на будівництво або рішення громадських слухань;

- виявлення грубих порушень установленого порядку оформлення ордерів, закінчення терміну дії дозвільної документації, на підставі якої видано ордер;

- значних порушень вимог забезпечення упорядкованого середовища життєдіяльності в період будівництва, які створюють загрозу безпеці населення і території, порушують режим безперервного інженерного забезпечення, транспортного і комунально-побутового забезпечення населення та прилеглих територій;

- звернення Головного управління економіки та інвестицій, в разі відсутності сплати пайової участі або неналежного виконання зобов`язань згідно з договором пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

У разі зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою власник повертає його до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Рішення про скасування або призупинення дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою приймає Департамент, про що повідомляє в письмовій формі замовнику (підряднику) та зацікавленим організаціям.

Згідно з підпунктом 15.5.3 пункту 15.5 Правил, відповідальність за відновлення порушеного благоустрою та за утримання будівельного майданчика після зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою покладається на замовника (забудовника), який зобов`язаний вжити заходів для усунення причин, на підставі яких зупинено дію ордера.

Для відновлення робіт необхідно оформити в установленому порядку новий ордер.

Виходячи з системного аналізу зазначених правових норм, суд приходить до висновку, що за наявності підстав, вичерпний перелік яких зазначено у підпункті 15.5.2 пункту 15.5 Правил, Департамент приймає відповідне рішення щодо зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою, про що в письмовій формі повідомляє замовнику (підряднику) та зацікавленим організаціям.

У такому повідомленні повинні міститись підстави, що зумовили зупинення (анулювання) дії контрольної картки та заходи, які необхідно вжити замовнику для усунення причин, на підставі яких зупинено дію ордера.

Як убачається з листа Департаменту від 02.07.2021 відповідачем зазначено обставини, що зумовили анулювання контрольної картки позивача на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення та заходи, які необхідно вжити замовнику для усунення причин, на підставі яких анульовано дію ордера.

Разом з тим, абзацом 2 пункту 3.1 статуту комунального підприємства «Київблагоустрій» (далі КП «Київблагоустрій»), затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації № 167 від 21 лютого 2007 року, підприємство створено з метою здійснення заходів, які забезпечують дотримання юридичними та фізичними особами правил благоустрою у м. Києві, у тому числі, шляхом внесення приписів та складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Рішенням Київської міської ради від 23 жовтня 2013 року № 246/9734 затверджено Положення про головного інспектора та інспекторів з благоустрою міста Києва (далі - Положення) та у пункті 1 зазначено, що головний інспектор та інспектор з благоустрою міста Києва - посадові особи управління контролю за благоустроєм міста Києва Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), інспектори районних в місті Києві відділів контролю за благоустроєм, інспектори КП «Київблагоустрій» наділені повноваженнями із здійснення контролю за станом благоустрою населеного пункту, виконанням Правил благоустрою міста Києва, а також притягнення винних до відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою.

Відповідно до пункту 3 Положення головний інспектор та інспектори з благоустрою міста Києва: контролюють стан благоустрою міста Києва; здійснюють контроль за дотриманням Правил благоустрою міста Києва: здійснюють складання протоколів про порушення законодавства у сфері благоустрою; проводять рейди та перевірки: притягають винних до відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою міста Києва; здійснюють профілактику правопорушень в сфері благоустрою міста Києва; виконують інші обов`язки відповідно до законодавства.

Поряд з цим, відповідно до змісту Статуту КП «Київблагоустрій», затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 21 лютого 2007 року № 167, метою діяльності КП «Київблагоустрій», зокрема, є здійснення заходів, які забезпечують дотримання юридичними та фізичними особами правил благоустрою у м. Києві, зокрема, шляхом внесення приписів та складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до пункту 2.2 Статуту КП «Київблагоустрій» підпорядковане Департаменту благоустрою з питань, визначених чинним законодавством та цим Статутом.

При цьому повноваження КП «Київблагоустрій» в частині забезпечення благоустрою міста Києва передбачені Положенням про Департамент благоустрою та делеговані КП Київблагоустрій», які були реалізовані ним у цій справі, як владні управлінські функції при виконанні рішення зазначеного Департаменту.

Враховуючи аналіз вищезазначених норм, КП «Київблагоустрій» є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який наділено повноваженнями щодо здійснення контролю за станом благоустрою міста Києва.

Положенням визначено, що головний інспектор та інспектори з благоустрою міста Києва (до яких належать інспектори КП «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) мають право проводити рейди та перевірки територій та об`єктів міста Києва щодо стану їх благоустрою і додержання підприємствами, установами, організаціями, громадянами законодавства у сфері благоустрою населених пунктів.

Так, 14.05.2021 при обстеженні інспектором КП «Київблагоустрій» об`єкту благоустрою за адресою просп. Миколи Бажана та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця, виявлено порушення благоустрою, а саме: не відповідність фактичних підготовчих робіт по будівництву, що вчинялись за вказаною адресою роботі вказаної в контрольній картці № 18020002-Др виданої ТОВ «Мрія Інвест» на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з встановлення тимчасової огорожі для утримання земельної ділянки в належному санітарному стані та її охорони. Порушення було зафіксовано в акті.

Враховуючи викладене, відповідно до п. 15.5.2 Правил № 1051/1051 та на підставі акту обстеження об`єкту благоустрою від 14.05.2021 дію контрольної картки № 18020002-Др на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з встановленням тимчасової огорожі для утримання земельної ділянки в належному санітарному стані та її охорони за адресою: просп. Миколи Бажана та вул. Ревуцького, в районі озера Вирлиця, анульовано.

Щодо доводів позивача про те, що акт обстеження об`єкту благоустрою, яким зафіксовані порушення не містить належних реквізитів, останні не відповідають дійсності, оскільки мають дату, час та місце його складання та підпис посадової особи, яка її склала.

Також, не заслуговують на увагу доводи позивача про те, що позивач не був залучений при обстеженні об`єкта благоустрою, не був присутній при складенні акту та примірник акту не отримував, оскільки такий обов`язок відповідача щодо залучення при складенні такту та вручення під час перевірки позивачу, у Департаменту відсутній.

Позивачем також зазначено, що у спірному рішенні відповідачем не зазначено, який саме абзац п. 15.5.2 п. 15.5 Правил № 1051/1051 порушено позивачем та не конкретизовано грубе порушення оформлення контрольних карток.

Проте, Верховний Суд у постанові від 07 березня 2023 року у справі № 826/17303/18 дійшов висновку, що некоректність формулювань рішень відповідача щодо призупинення та анулювання контрольної картки, оформлених листами, не спростовує встановлені судом порушення, які своєю чергою слугували підставами для ухвалення оскаржених дій та рішень.

Таким чином, позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами позовні вимоги, враховуючи, що Департамент у межах спірних правовідносин діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.

Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) доведено правомірність прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.