Справа № 240/9390/24
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2025-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року м. Житомир справа № 240/9390/24

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

встановив:

Приватне підприємство "Контакт" (далі - позивач, ПП "Контакт") звернулось до суду з позовом до Тернопільської митниці Державної митної служби України (даді відповідач), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати видане Тернопільською митницею Держмитслужби України рішення про коригування митної вартості товарів від 09.04.2024 №UA403070/2024/000115/2;

- визнати протиправною і скасувати видану Тернопільською митницею Держмитслужби України картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 09.04.2024 №UA403070/2024/000192.

В обґрунтування позову вказує, що ПП "Контакт" подано до відділу митного оформлення №3 митного посту «Тернопіль» Тернопільської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію (далі - ЕМД) типу ІМ-40 №24UA73U7 для здійснення митного оформлення ввезених товарів: «Каменерізальні верстати з комплектом інструментів моделі MAS-12 (всього 4 комплекти»). Факт придбання товару підтверджується контрактом №KSA-161111 від 11.11.2016 з фірмою «Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd.» (Китай), доповненням №6 від 04.04.2022 та №7 від 05.07.2023 до цього контракту, проформою-інвойсом №UAS-231202U від 02.12.2023, комерційним інвойсом №UAS-231202U від 02.12.2023, пакувальним листом №UAS- 231202U від 02.12.2023, експортною митною декларацією № 00696995 від 18.12.2023. Позивач зазначає, що, виконуючи вимоги відповідача, 05.04.2024 додатково подав цінову інтернет-інформацію виробника верстата MAS-12, згідно якої його прайс-ціна на умовах поставки FOB складає 6500 дол. США, а на умовах поставки DAP Україна, Молдова складає 8500 дол. США, а також повідомлено, що оплата за товар не здійснювалася, оскільки за умовами договору було передбачено, що 100% оплата за поставлений товар здійснюється протягом 120 робочих днів після вивантаження товару на склад Покупця; документи про вартість страхування теж не подавалися, оскільки згідно Доповнення №7 від 05.07.2023 до контракту страхування вантажу на умовах поставки DAP «Тернопіль» не здійснюється, а також не подавалися і не було у обов`язку подавати для митного оформлення документи про вартість транспортних витрат до кордону України, оскільки, враховуючи умови поставки DAP «Тернопіль», такі витрати є витратами Продавця і не включаються до митної вартості товару на території України, і повідомили, що інших додаткових документів подано не буде. Не зважаючи на це, відповідач не прийняв до уваги всі подані основні і додаткові товаросупровідні документи, вважаючи їх недостатніми для підтвердження заявленої митної вартості товару, та прийняв оскаржувані рішення. Позивач вважає, що ним було дотримано вимог закону про надання усіх документів на підтвердження заявленої митної вартості товару, що переміщується в режимі імпорту, тому просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 22.05.2024 у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (письмове провадження).

Від відповідача до суду 05.06.2024 надійшов на позовну заяву, у якому, заперечуючи проти позовних вимог, вказує, що під час здійснення митного контролю за МД №24UA73U7 від 04.04.2024 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: 1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120020 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості; 2. В експортній декларації країни відправлення №00696995 від 18.12.2023 зазначено класифікаційний код , проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 04.04.2024 № 24UA73U7 заявлено код УКТЗЕД; 3. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600; 4. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався. Відповідач вважає, що перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах. Декларант повідомив, що надав усі необхідні документи та відмовився надавати додаткові. Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару та картка відмови вмитному оформленні товару прийняті з дотриманням вимог чинного законодавства, є законними та обгрунтованими і не підлягають скасуванню.

Також від Тернопільської митниці Державної митної служби України 05.06.2024 надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Позивач 11.06.2024 подав відповідь на відзив. Заперечуючи викладені у відзиві аргументи відповідача, представник позивача зазначив, що з електронного повідомлення Відповідача декларанту від 05.04.2024 слідує, що причиною витребування додаткових документів (виписки з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини) послужило те, що нібито документально не підтверджено числові значення складових митної вартості та наявні розбіжності товарів № 1,2 які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурна вартість та витрати на страхування. В той же час, відповідач у своєму повідомленні не зазначив, у чому саме полягають виявлені ним розбіжності в поданих для митного оформлення документах і який вони мають вплив на правильність визначення митної вартості, що передбачено ч.3 ст.53 МК України,- які саме складові митної вартості не підтверлжені документально та яких саме відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за товар, не вистачає. Відповідач при цьому не звернув увагу та не проаналізував всі надані йому товаросупровідні документи, в т.ч. і ті, які додатково витребував і які вже були надані разом з митною декларацією ( прайс-лист Продавця, експертний висновок Житомирської ТПП про ринкову вартість імпортованого товару, виписка з бухгалтерської документації підприємства), а безпідставно також витребував інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, не наводячи будь-яких доказів, що імпортований товар продавався за посередництва біржових організацій і це могло вплинути на його митну вартість. Представник позивача зазначає, що, виконуючи вимоги відповідача, 05.04.2024 додатково додатково подав цінову інтернет-інформацію виробника верстата MAS-12, згідно якої його прайс-ціна на умовах поставки FOB складає 6500 дол. США, а на умовах поставки DAP Україна, Молдова складає 8500 дол. США, а також повідомлено, що оплата за товар не здійснювалася, оскільки за умовами договору було передбачено, що 100% оплата за поставлений товар здійснюється протягом 120 робочих днів після вивантаження товару на склад Покупця; документи про вартість страхування теж не подавалися, оскільки згідно Доповнення №7 від 05.07.2023 до контракту страхування вантажу на умовах поставки DAP «Тернопіль» не здійснюється, а також не подавалися і не було у обов`язку подавати для митного оформлення документи про вартість транспортних витрат до кордону України, оскільки, враховуючи умови поставки DAP «Тернопіль», такі витрати є витратами Продавця і не включаються до митної вартості товару на території України, і повідомили, що інших додаткових документів подано не буде. Однак, не зважаючи на це, відповідач не прийняв до уваги всі подані ними основні товаросупровідні документи, вважаючи їх недостатніми для підтвердження заявленої митної вартості товару, та прийняв оскаржувані рішення. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 18.06.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Тернопільської митниці Державної митної служби України про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне

Встановлено, що 11 листопада 2016 року між компанією Xiamen Mastone Eguipment Co. (Китай) (продавець) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна) (покупець) укладено контракт №KSA-161111.

На виконання зовнішньоекономічного контракту №KSA-161111 від 11.11.2016, позивачем на митну територію України ввезено товари та 04.04.2024 подано до митного оформлення митну декларацію тиму ІМ-40 № 24UA73U7, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення : «Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом, нові: Верстат окантовочний, модель MAS-12 - 4 к-та: потужність 15-18,5 кВт, максимальний робочий розмір різки 3200х2000х250мм, габаритні розміри: 6000х4700х3200мм. Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd., Китай.».

Позивач визначив митну вартість вказаного вище товару згідно статті 57 Митного Кодексу України за основним методом - за ціною договору (вартість операції)

До митної декларації, як встановлено з інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача були подані наступні документи:

- бухгалтерська довідка за березень 2024 від 04.04.24;

- прейскурант б/н від 01.11.23;

- висновок про вартісні характеристики товару В-632 від 04.04.24;

- доповнення до контракту 6 від 04.04.22;

- доповнення до контракту 7 від 05.07.23;

- контракт К5А-161111 від 11.11.16;

- б/н 04.04.24;

- коригована митна декларація № 403030/2022/019267 від 23.10.23;

- паспорт верстата МАS-12 від 04.04.24;

- цінова інформація з сайту виробника від 04.04.24;

- лист-пояснення № 1 від 05.04.24;

- аталог Quanzhou DAFON Масhіnегу Со.,Ltd від 05.04.24;

- комплектація верстата окантовочного МАS-12 від 08.04.24;

- лист-пояснення № 2 від 08.04.24;

- детальна комплектація верстата МАS-12 від 09.04.24;

- копія митної декларації 00696995від18.12.23.

Як вбачається з наданих відповідачем документів, митницею 05.04.2024 електронним повідомленням направлено декларанту вимогу про надання додаткових документів у якому вказано: "У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості та наявними розбіжностями товарів № 1,2 які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось). Прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/ або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи."

На вимогу відповідача від 05.04.2024 Приватне підприємство "Контакт" надало лист - пояснення №1 від 05.04.2024 у якому вказало: "Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, та інші платіжні документи не надані, тому що згідгно умов оплати, вказаних в проформі - інвойсі №UAS-231202U від 02.12.2023: "100% сум Проформ Інвойсу буде сплачено протягом 120 робочих днів після відвантаження товару на склад Покупця". Транспортування вантажу, згідно умов контракту (DAP Тернопіль) здійснювалось Відправником, який не зобовязаний надавати нам додаткові транспортні документи, що свідчать про вартість доставки та умови оплати за неї. Для нас вартість доставки включена у вартість товару. Страхування вантажу не проводилось, що зазначено в доповненні до контракту №7 від 05.07.2023". До листа додано офіційний каталог компанії Quanzhou DAFON Масhіnегу Со.,Ltd.

За результатами аналізу поданої позивачем до митного оформлення МД та долучених документів, митним органом прийнято рішення №UA403070/2024/000115/2 від 09.04.2024 про коригування митної вартості товарів, якою визначено митну вартість товару за резервним методом. Відповідачем було здійснено коригування вартості товару: по товару №1 - «Каменерізальні верстати з комплектом інструментів моделі МАS-12. Всього 4 комплекти» на підставі інформації раніше визнаної митної вартості згідно ЕМД № 24UА36U0 від 27.03.2024 на рівні 4,17 дол. США/кг, або 20325,2 дол. США/шт.

У рішенні вказано: За результатом опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визначена з наступних причин:

1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120020 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

2. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600;

3. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався.

Листом - поясненням №1 від 05.04.2024 декларант повідомив, які документи було надано, та відмовився від надання додаткових документів.

За результатом перевірки митної декларації, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, поданих уповноваженою особою декларанта, митним органом прийнято картку відмови №UА403070/2024/000192, якою повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів. Причина: У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару від 09.04.2024 №UA403070/2024/000115/2. Також у гр.31 митної декларації відсутня технічна інформація згідно доданої технічної документації (комплектація даного товару).

Вважаючи такі рішення митного органу протиправними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини виникли у сфері митної справи і стосуються процедури визначення митної вартості товарів та правомірності рішень відповідача щодо коригування митної вартості товару, котрий імпортується на митну територію України, та регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012р. №4495-VI (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 49 якого митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Як встановлено ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Отже, Митним кодексом України передбачено, та встановлено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до ч.ч.3-5 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).

Частиною 2 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно зі ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно зі ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2024/000115/2 від 09.04.2024, підставами для здійснення відповідачем спірного коригування митної вартості стало:

1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120020 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості.

2. В експортній декларації країни відправлення №00696995 від 18.12.2023 зазначено класифікаційний код , проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 04.04.2024 № 24UA73U7 заявлено код УКТЗЕД.

3. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600.

4. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався.

Надаючи правову оцінку підставам, вказаним у оскаржуваному рішенні, суд зазначає наступне.

Щодо коносаменту від 23.12.2023.

За умовами зовнішньоекономічного контракту № KSA-161111 від 11.11.2016 товар поставляється на умовах СRF Одеса порт. Україна.

Однак, згідно додатку до контракту №6 від 04.04.2022 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016 поставка товару змінена на DAP Тернопіль, а його вартість визначається в проформі-інвойсі, підписаному сторонами контракту.

Поставка на умовах DAP Інкотермс (англ. Delivered At Place Поставка в місце призначення), продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення. Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення.

За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує покупець.

Отже, поставка на умовах DAP Інкотермс не передбачає обов`язку позивача, як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Окрім того, згідно додатку №7 від 05.07.2023 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016 за умов постачання DAP Тернопіль страхування вантажу не здійснюється.

Отже, позивачем не здійснювались витрати на перевезення товару та його страхування.

Суд зазначає, що використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах DAP Інкотермс, задекларованого в митній декларації, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів та інших документів (в межах даних правовідносин).

Щодо посилань відповідача на відсутність свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п. 7 "Необхідні документи" зовнішньоекономічного контракту від 11.11.2026 за №KSA-161111 визначено: 1) комерційний інвойс в оригіналі; 2) коносамент в оригіналі; 3) упакувальний лист в оригіналі; 4) свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем.

Однак, відповідно до приписів 2 та 3 ст. 53 Митного кодексу України не є документом, які підтверджує митну вартість товарів такий документ, як свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем.

Отже, відсутність свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, оскільки останній не є основним документом відповідно до частини 2 статті 53 МК України.

Щодо посилань відповідача на коди УКТ ЗЕД, що вказані у митній декларації країни відправлення та у митній декларації, яка подана до митного оформлення.

Статтею 67 Митного кодексу України встановлено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Законом України "Про Митний тариф України" від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX встановлюється Митний тариф України, який, відповідно до ст. 1, є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

У розділі Розділ XVI Митного тарифу України "МАШИНИ, ОБЛАДНАННЯ ТА МЕХАНІЗМИ; ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНЕ ОБЛАДНАННЯ; ЇХ ЧАСТИНИ; ЗВУКОЗАПИСУВАЛЬНА ТА ЗВУКОВІДТВОРЮВАЛЬНА АПАРАТУРА, АПАРАТУРА ДЛЯ ЗАПИСУ АБО ВІДТВОРЕННЯ ТЕЛЕВІЗІЙНОГО ЗОБРАЖЕННЯ І ЗВУКУ, ЇХ ЧАСТИНИ ТА ПРИЛАДДЯ" вказано:

8464 Верстати для обробки каменю, кераміки, бетону, азбестоцементу або аналогічних мінеральних матеріалів чи для холодної обробки скла:

8464 10 00 00 - верстати пиляльні

8464 90 00 00 - інші

Суд звертає увагу, що в митній декларації країни відправлення (Китай) зазначений код Гармонізованої системи опису та кодування товарів, який на рівні перших 6 знаків збігається з кодом УКТЗЕД, який вказано позивачем у МД №24UA73U7 від 04.04.2024.

Отже, твердження відповідача, що відмінності у решти чотирьох знаків коду УКТ ЗЕД (з сьомого по десятий) мали вплив при визначенні митної вартості товару за основним методом, є помилковим, а тому така підстава є неприпустимою для здійснення відповідачем спірного коригування митної вартості.

Щодо твердження відповідача, що Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, стосується лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600, суд зазначає наступне.

Згідно ст.11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.

Зі змісту Експертного Висновку Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632 вбачається, що експертизою встановлено ринкову вартість обладнання: Верстат каменерізальний окантовочний в комплекті з інструментом моделі MAS-12 (25500 дол); Верстат каменерізальний в комплекті з інструментом моделі KSL-24S (4430 дол).

Саме такі цифрові значення вказано декларантом у МД №24UA73U7 від 04.04.2024.

Частиною 2 ст. Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" встановлено, що методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Отже, не врахування відповідачем Експертного Висновку Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632 є протиправним.

Суд також зауважує, що за умовами, вказаними у Додатку №6 від 04.04.2022 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016, ціна товарів визначається сторонами контракту у Проформа - інвойсі, підписаної обома сторонами. Саме такі ціни, як встановлено судом та підтверджується належними доказами, вказано позивачем у МД №24UA73U7 від 04.04.2024, що також відповідачем не заперечуться ані у оскаржуваних рішеннях, ані у відзиві.

Окрім того, суд зауважує, що митницею 05.04.2024 електронним повідомленням направлено декларанту вимогу про надання додаткових документів у якому вказано: "Відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ прошу надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією".

У оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості вказано: "Листом - поясненням №1 від 05.04.2024 декларант повідомив, які документи було надано, та відмовився від надання додаткових документів."

Однак, належними доказами спростовується зазначена митним органом інформація, оскільки на вимогу відповідача від 05.04.2024 ПП "Контакт" надало лист - пояснення №1 від 05.04.2024 у якому вказало: "Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, та інші платіжні документи не надані, тому що згідгно умов оплати, вказаних в проформі - інвойсі №UAS-231124U від 24.11.2023: "100% сум Проформ Інвойсу буде сплачено протягом 120 робочих днів після відвантаження товару на склад Покупця". Транспортування вантажу, згідно умов контракту (DAP Тернопіль) здійснювалось Відправником, який не зобов`язаний надавати нам додаткові транспортні документи, що свідчать про вартість доставки та умови оплати за неї. Для нас вартість доставки включена у вартість товару. Страхування вантажу не проводилось, що зазначено в доповненні до контракту №7 від 05.07.2023".

Суд вважає, що така відповідь містить чіткі та зрозумілі пояснення з посиланням на відповідні документи, додані до митної декларації щодо неможливості надання декларантом документів, які вимагав митний орган, а тому твердження відповідача, вказане у оскаржуваному рішенні є необгрунтованим

З огляду на вищезазначене, зауваження митного органу до наданих на підтвердження заявленої митної вартості товарів документів, що викладені у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, суд вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що відповідач не надав суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. При цьому позивачем доведено, що надані ним до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що буде сплачена за ці товари. Таким чином, суд дійшов висновку, що у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Крім того, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Верховний Суд, проаналізувавши вищенаведені норми права у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною 2 статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, встановлено, що графа 33 ріщення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити, окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

При цьому, при коригуванні не здійснено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, оскільки вони є різного функціоналу, призначення, ваги, кількості, ціни продажу, різні умови поставки, що є порушенням ч.2 ст.55 Митного кодексу України.

Так, верстат моделі МАS-12 призначений для обробки кромки кам`яних заготовок і важить 4900 кг, а верстат моделі КХJ -1800 призначений для розрізання кам`яних блоків і має вагу 9000 кг. Отже, товари не є подібними.

Крім того, верстати моделі КХJ -1800 поставлялися на умовах FОВ Китай згідно Інкотермс, що означає, що відповідальність за вантаж переходить від продавця до покупця після розміщення вантажу на борту судна, основне перевезення (морський фрахт) оплачує Покупець, тобто митна вартість включає в себе як мінімум фактурну вартість і вартість морського перевезення. В той же час на умовах поставки DАР витрати на перевезення до визначеного місця лягають на Продавця і не можуть додаватися до фактурної вартості при визначенні митної вартості.

Все це відповідач не врахував і відповідне коригування не здійснив.

У ході розгляду справи правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Суд зазначає, що досліджені первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.

Зважаючи на те, що відповідачем не надано належних та переконливих доказів того, що подані декларантом для митного оформлення документи не надавили можливості встановити всі складові митної вартості товарів, мали розбіжності або виправлення, у зв`язку з чим спірне рішення митного органу про коригування митної вартості товару не може вважатися обґрунтованим та правомірним, а тому підлягає скасуванню.

Підставою для прийняття Картrи відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 09.04.2024 №UA403070/2024/000192 є Рішення про коригування митної вартості товарів від 09.04.2024 №UA403070/2024/000115/2, яке, як встановлено судом, є протиправним та підлягає скасуванню, а тому й прийнята на його підставі Картка відмови також підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд зауважує, що в ході розгляду справи відповідач не довів правомірності прийнятих ним рішень у спірних правовідносинах. Натомість, доводи позивача обґрунтовані, підтверджені належними та допустимими доказами, а факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє підтвердження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що не відповідають встановленим у ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

Отже, позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 30280,00 грн, який належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Контакт" (вул. Іршанська, 3, оф.20, смт. Нова Борова, Житомирський район, Житомирська область, 12114, ) до Тернопільської митниці Державної митної служби України (вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська область, 46004, ) про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів від 09.04.2024 №UA403070/2024/000115/2.

Визнати протиправною і скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 09.04.2024 №UA403070/2024/000192.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопольської митниці Державної митної служби України на користь Приватного підприємства "Контакт" документально підтверджені судові витрати у сумі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова

20.02.25