Справа № 520/27826/24
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2025 р. Справа № 520/27826/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді- Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання-Андренко Д.В.

за участі сторін:

прокурора-Таушан Д.А.

представника ВЧ НОМЕР_1 -Шпилькіна І.В.

представника відповідача-Лисенко М.В.

представника третьої особи-Лютої О.В.

представника третьої особи-Баранчук О.Б.

представника третьої особи- Суржкової В.В.

розглянувши адміністративний позов Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону (вул. Свято-Миколаївська, буд. 64А,м. Кривий Ріг,Дніпропетровська обл., Криворізький р-н,50000, ) , Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) , третя особа : Криворізька територіальна громада в особі Криворізької міської ради, 50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл.Молодіжна,1, , третя особа: Дергачівська територіальна громада Харківської області в особі Дергачівської міської ради (площа Перемоги, буд. 5,м. Дергачі,Харківська область,62303, ) , третя особа: Харківська обласна військова адміністрація (вул. Сумська, буд. 64,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулась Криворізька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області , в якому просила суд:

-визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Пушкінська, 46, м.Харків, Харківська область, 61057; ) щодо невжиття заходів для повернення з місцевого бюджету Дергачівської міської територіальної громади Харківської області на поточний рахунок Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 , р/ р НОМЕР_4 ) помилково сплачених у період з жовтня 2022 року по квітень 2023 року включно сум податку на доходи фізичних осіб у розмірі 260 630 538,24 гривень.

-зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області підготувати та подати до територіального органу Державної казначейської служби, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів та повернення помилково сплачених сум податків, висновок про повернення Військовій частині НОМЕР_1 Міністерства оборони України помилково сплаченого податку на доходи фізичних осіб у період з жовтня 2022 року по квітень 2023 року включно на загальну суму 260 630 538,24 гривень з відповідного бюджету.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі.

До суду надійшло клопотання представника Дергачівської територіальної громади Харківської області в особі Дергачівської міської ради про залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Також, в обгрунтування клопотання зазначено, що вперше з аналогічним позовом до суду позивач звернувся 01.04.2024 (справа № 520/8051/24), тобто, вже на той час, з пропуском трьохмісячного строку звернення, встановленого ч. 2 ст.122 КАС України.

Позовну заяву Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України до Головного управління ДПС у Харківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізька територіальна громада в особі Криворізької міської ради, Дергачівська територіальна громада Харківської області в особі Дергачівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського адміністративного суду від 24.09.2024 було залишено без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судові засідання.

До суду надійшли клопотання Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону та Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в яких причиною пропуску процесуального строку зазначено введення військового стану в Україні.

Прокурор в судовому засіданні клопотання Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про поновлення пропущеного строку звернення до суду підтримав, просив поновити процесуальний строк.

В судовому засіданні представник ГУ ДПС в Харківській області проти клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду заперечував, просив позов залишити без розгляду.

В судовому засіданні представник Харківської обласної військової адміністрації проти клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду заперечував, просив позов залишити без розгляду.

Представник Криворізької територіальної громади в особі Криворізької міської ради в судовому засіданні клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду підтримав, просив поновити процесуальний строк.

Розглянувши надані матеріали , суд вказує наступне.

Строки звернення до адміністративного суду визначені ст.122 КАС України.

Частиною 2 даної статті визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Пунктом 7 частини першої статті 4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Тобто, застосування Криворізькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону, при обчисленні строків звернення до суду з позовною заявою, абзацу першого частини другої статті 122 КАС України є хибним, у зв`язку з тим, що у випадку звернення прокурора із позовом в інтересах держави слід застосовувати положення абзацу другого частини другої статті 122 КАС України (для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня виникнення відповідних підстав).

Така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 05.07.2023 по справі № 380/15396/22.

Судом встановлено, що позивачем у позовній заяві по справі № 520/27826/24 зазначено, що Криворізькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20.12.2023 за № 0000563, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України.

Матеріалами справи підтверджено, що вперше з аналогічним позовом до суду позивач звернувся 01.04.2024 (справа № 520/8051/24), тобто, вже на той час, з пропуском трьохмісячного строку звернення, встановленого ч. 2 ст.122 КАС України. Позовну заяву Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України до Головного управління ДПС у Харківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізька територіальна громада в особі Криворізької міської ради, Дергачівська територіальна громада Харківської області в особі Дергачівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського адміністративного суду від 24.09.2024 було залишено без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судові засідання.

Вдруге, з позовом по даній справі (№ 520/27826/24), позивач звернувся до суду 04.10.2024 року.

Суд вказує, що дотримання строків звернення до суду з позовною заявою є однією з умов дляреалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Це дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо належного виконання своїх функцій. Тому, у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Суд звертає увагу на правові висновки щодо порядку обрахунку строків звернення органів прокуратури в інтересах держави, сформовані у постанові Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 420/11012/21, зокрема, що тримісячний строк звернення до суду має обраховуватися з моменту виявлення прокурором відповідних порушень інтересів держави.

Верховний Суд неодноразово вказував (зокрема, у постановах від 15 квітня 2020 року у справі № 15/2973/18, від 22 квітня 2020 року у справі № 811/1664/18), що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною поведінкою.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Криворізька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону про наявність підстав для звернення до суду з цим позовом була обізнана з 20.12.2023.

Вперше аналогічний позов прокуратурою скеровано до суду лише 01.04.2024, позов, що розглядається судом по справі № 520/27826/24 - 04.10.2024, тобто з пропуском визначеного абзацом другим частини другої статті 122 КАС України строку, втім позивач вважає, що ним не було пропущено строків звернення до суду.

Вказане в сукупності, дає підстави стверджувати про відсутність обставин, які б об`єктивно унеможливили звернення Криворізька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону до суду в інтересах держави протягом визначеного законом строку.

Переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду з даним позовом прокурором не зазначено.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали позивачу скористатись правом на звернення з адміністративним позовом, не наведено.

Отже, на думку суду, позивачеві на момент 20.12.2023 було відомо про факти викладені в позовній заяві, що дає змогу вважати, що її подано поза межами строків, передбачених КАС України, що тягне за собою правові наслідки, передбачені ст. 123 КАС України.

Щодо посилання в клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до суду на введення військового стану в Україні, то суд їх не приймає, з огляду на наступне.

Питання щодо поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 02 червня 2022 року у справі у № 757/30991/18-а, від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22, від 23 грудня 2022 року у справі № 760/5369/19, від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 та від 04 квітня 2023 року у справі № 140/1487/22.

Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зазначив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Також у постанові від 28 листопада 2022 року у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказав, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Варто також зауважити, що у своїй практиці ЄСПЛ сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

В заяві про поновлення строку звернення до суду не зазначено обставини і не надано доказів, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу, а саме позивачем, процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суд вказує, що відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі №9901/325/19.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з приписами ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 3 статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З даної правової норми слідує, що залишенню позовної заяви без розгляду передує сукупність певних умов: встановлення судом факту пропуску строку звернення до суду після відкриття провадження у справі, не визнання судом поважними причин пропуску строку звернення до суду, які вказані у відповідній заяві.

В той же час, з огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для подання до суду мотивованої заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом та належним чином засвідчені документи на підтвердження вказаних у заяві обставин.

Згідно з положеннями ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 171, 240, 248, 256, 293 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Клопотання Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про поновлення строку звернення до суду-залишити без задоволення.

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про поновлення строку звернення до суду-залишити без задоволення.

Клопотання Дергачівської територіальної громади Харківської області в особі Дергачівської міської ради про залишення позову без розгляду-залишити без задоволення.

Позовну заяву Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України залишити без руху та запропонувати усунути вказані недоліки шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати іншіповажні підстави для поновлення строку, з наданням відповідних доказів.

Призначити судове засідання на 04 березня 2025 року о 12:00 год.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 19 лютого 2025 року.

Суддя Кухар М.Д.