Справа № 320/12947/24
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2025 року № 320/12947/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Леонтовича А.М., при секретарі судового засідання Лебега П.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Дубовик В.В.

представника відповідача - Лашкун А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бюро економічної безпеки України про зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

в с т а н о в и в:

I. Зміст позовних вимог.

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Бюро економічної безпеки України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Бюро економічної безпеки України від 06.12.2023 №582-к Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Бюро економічної безпеки України, які займають посади державної служби категорії А, у 2023 році;

- визнати протиправним та скасувати наказ Бюро економічної безпеки України від 18.12.2023 №596-к Про звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити на посаді заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова Олексія Анатолійовича;

- стягнути з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 19.12.2023 по 04.01.2024 в сумі 74 222,72 грн.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на думку позивача висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця Бюро економічної безпеки України, який займає посаду державної служби категорії «А» у 2023 році - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова О.А. та наказ про звільнення ОСОБА_1 з займаної посади є протиправними, оскільки результат оцінювання не містить належного обгрунтування.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог, вважає позов безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки спірні накази прийняті у відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України суб`єктом призначення в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

III. Процесуальні дії у справі.

20.03.2024 позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду.

За результатом автоматизованого розподілу, справу №640/21115/22 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовичу А.М.

01.04.2024 ухвалою Київського окружного адміністративного суду у справі було відкрито загальне позовне провадження, розпочата підготовка справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 06.05.2024 на 14:30 год.

18.04.2024 від представника Бюро економічної безпеки України до суду надійшов відзив на позовну заяву.

23.04.2024 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

30.04.2024 від Бюро економічної безпеки України до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив.

06.05.2024 у судовому засіданні в зв`язку з необхідністю витребування додаткових доказів по справі суд на місці ухвалив оголосити перерву до 06.07.2024 до 14:00.

06.05.2024 від представника Бюро економічної безпеки України до суду надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду.

04.06.2024 від позивача до суд надійшло клопотання про долучення письмових доказів.

06.06.2024 ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

03.07.2024 від позивача до суд надійшли додаткові пояснення по справі.

06.07.2024 у судовому засіданні в зв`язку з витребуванням додаткових доказів по справі суд на місці ухвалив відкласти розгляд справи до 16.07.2024 до 14:00.

16.07.2024 в адміністративній справі судове засідання знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді Леонтовича А.М. у відпустці. Сторони повідомлені під розписку та повістками. Наступне судове засідання призначене на 02.09.24 о 14:00.

22.08.2024 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення по справі.

02.09.2024 о 14:00 вислухавши думку сторін, суд на місці ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 10.10.2024 на 15:00.

10.10.2024 о 15:00 в зв`язку з закінченим часу, який відведене на судове засідання, суд на місці ухвалив оголосити перерву до 12.11.2024 до 15:00 та надати представнику відповідача скановану резолюцію на доповідну записку від 29.03.2023.

12.11.2024 від представника Бюро економічної безпеки України до суду надійшли додаткові пояснення.

12.11.2024 в зв`язку з закінченням часу, відведеного на засідання, суд на місці ухвалив оголосити перерву до 24.12.2024 до 15.00.

24.12.2024 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

24.12.2024 у зв`язку із повітряною тривогою справа відкладена на 11.02.2025 15:00.

11.02.2025 15:00 проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Наказом Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ) від 31.08.2022 № 388-к позивача призначено на посаду Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України.

Директором БЕБ В.1. Мельником 30.12.2022 затверджено Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», на 2023 рік - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова Олексія Анатолійовича (надалі - завдання і ключові показники).

Згідно із завданнями та ключовими показниками позивачу були визначені наступні завдання із визначенням ключових показників результативності, ефективності та якості:

1. Здійснення цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації БЕБ.

2. Здійснення заходів щодо захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах

БЕБ.

3. Забезпечення охорони державної таємниці, кіберзахисту, технічного та криптографічного захисту інформації.

Із вказаними завданнями та ключовими показниками позивач ознайомився 02.01.2023. Згідно статті 44 Закону України «Про державну службу», Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (із змінами), з метою визначення якості виконання державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», поставлених завдань, планування службової кар`єри таких державних службовців наказом БЕБ від 16.10.2023 № 536-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», у 2023 році» наказано, зокрема:

Затвердити список державних службовців центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівників та заступників керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

Визначити результати виконання завдань державними службовцями центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівниками та заступниками керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», у строк згідно з Графіком.

Відповідно до Додатку № 1 до наказу від 16.10.2023 № 536-к позивач включений до списків центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівників і заступників керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», визначення результатів виконання завдань якими проводиться у 2023 році.

Додатком № 2 до наказу від 16.10.2023 № 536-к складено Графік проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівниками та заступниками керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б», «В», яким безпосередньо визначено обов`язком Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації БЕБ подати у строк до 27.11.2023 безпосередньому керівнику письмовий звіт у довільній формі (у випадку прийняття державним службовцем рішення про складання звіту) та у строк до 28.11.2023 - заповнену форму щодо результатів виконання завдань за 2023 рік згідно з додатком 4 до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (нижче - Форма щодо результатів виконання завдань) у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

24.11.2023 в БЕБ зареєстровано службову записку позивача за № 9.7/7/463-23 разом з додатками: 1) заповненою формою щодо результатів виконання завдань державним службовцем категорії «А» на 2 арк. в 1 прим.; 2) звіт про результати виконання завдань державним службовцем категорії «А» на 18 арк. з додатками в 1 прим.

В.о. Директора ОСОБА_2 складено та підписано Пропозиції щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», за 2023 рік із визначенням середнього балу - 1,66, оцінка «негативна».

В подальшому, відповідно до статті 44 Закону України «Про державну службу», Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (зі змінами) в.о. Директора ОСОБА_2 видано наказ від 06.12.2023 № 582-к «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Бюро економічної безпеки України, які займають посади державної служби категорії «А», у 2023 році», яким затверджено відповідні результати, що стосуються позивача. Додатком до вказаного наказу є Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Бюро економічної безпеки України, які займають посади державної служби категорії «А», у 2023 році із оцінкою «негативна».

В подальшому, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87, статті 89 Закону України «Про державну службу» та статті Закону України «Про відпустки» відповідачем видано наказ від 18.12.2023 № 596-к, згідно із яким звільнено ОСОБА_1 з посади Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації БЕБ, 18.12.2023 за ініціативою суб`єкта призначення, отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Підставою для прийняття спірного наказу БЕБ від 18.12.2023 № 596-к є наказ відповідача від 06.12.2023 № 582-к.

Вважаючи Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця Бюро економічної безпеки України, який займає посаду державної служби категорії «А» у 2023 році - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова Олексія Анатолійовича та наказ про звільнення ОСОБА_1 з посади Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова Олексія Анатолійовича протиправними, позивач звернувся до суду із даним позовом.

V. Норми права

Згідно вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях врегульовано Законом України від 10.12.2015 № 889-VІІІ «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VІІІ).

Частиною першою статті 1 Закону № 889-VІІІ встановлено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до частини другої статті 1 Закону № 889-VІІІ Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частинами другою, третьою статті 5 Закону № 889-VІІІ відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дії норм законодавства про працю поширюються на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Положеннями частин першої, другої статті 44 Закону № 889-VІІІ передбачено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

У відповідності до положень частин третьої, четвертої статті 44 Закону № 889-VІІІ оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

При цьому, приписами частин п`ятої - одинадцятої статті 44 Закону № 889-VІІІ передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Державні службовці, які отримали відмінні оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, підлягають преміюванню відповідно до цього Закону.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Керівник державної служби в апараті органу законодавчої та судової влади може проводити оцінювання результатів службової діяльності державних службовців з урахуванням особливостей проходження державної служби в апараті таких органів.

В той же час, пунктом 3 частини першої статті 87 Закону № 889-VІІІ передбачено, що підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання) визначено Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640, дія якого поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В» (нижче - Порядок № 640).

Згідно із пунктом 2 Порядку № 640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

При цьому, оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (пункт 3 Порядку № 640).

В контексті положень пункту 4 Порядку № 640 учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Згідно із пунктом 5 Порядку № 640 встановлено, що державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками: аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

У пунктах 7-13 Порядку № 640 оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, на якого покладено виконання обов`язків за вакантною посадою державної служби або виконання обов`язків тимчасово відсутнього державного службовця, проводиться за тією посадою державної служби, яку він займає.

У разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Оформлення документів, передбачених цим Порядком, здійснюється його учасниками у паперовій формі з використанням власноручних підписів або в електронній формі з накладенням кваліфікованих електронних підписів.

Визначення завдань і ключових показників для державного службовця здійснюється з урахуванням його основних посадових обов`язків. Завдання і ключові показники повинні зосереджуватись на досягненні завдань, установлених для відповідного державного органу, та відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямована службова діяльність державного службовця, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Завдання і ключові показники, визначені для державних службовців у державному органі, не можуть дублюватися, крім завдань і ключових показників, визначених для державних службовців, посадові обов`язки яких збігаються.

Для державного службовця визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання повинен бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням строку прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені для державного службовця завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії (в паперовій або електронній формі) - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - липні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім -шостим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

VI. Оцінка суду

Стосовно доводів позивача, щодо протиправності оскаржуваних наказів з тих підстав, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця Бюро економічної безпеки України, який займає посаду державної служби категорії «А» у 2023 році - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова О.А. не містить належного обґрунтування суд зазначає таке.

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців категорії «А», «Б» і «В» здійснюється щороку в обов`язковому порядку. Стаття 44 Закону № 889-VIII передбачає, що метою цієї процедури є визначення якості виконання державними службовцями поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Таке оцінювання проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Законом № 889-VIII передбачено здійснення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців категорії «А», «Б» і «В» щороку в обов`язковому порядку.

Відповідно до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 р. № 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 591) (далі - Порядок) метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

У відповідності до положень пункту 10 Порядку, визначення завдань і ключових показників для державного службовця здійснюється з урахуванням його основних посадових обов`язків. Завдання і ключові показники повинні зосереджуватись на досягненні завдань, установлених для відповідного державного органу, та відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямована службова діяльність державного службовця, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Для державного службовця визначається від двох до п`яти завдань. Також, пунктом 18 Порядку визначено, що завдання і ключові показники державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», визначаються з урахуванням встановлених завдань для відповідного державного органу стратегічними документами державного рівня, положенням про державний орган та інших завдань, виконання яких покладено на такого державного службовця.

Судом встановлено, що згідно розподілу обов`язків та повноважень Директора між заступниками Директора та заступником Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації (CDTO) затвердженого наказом Бюро економічної безпеки України № 56 від 17.02.2023, до повноважень заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова Олексія Анатолійовича віднесено такі напрямки:

- відповідає за реалізацію державної політики з питань інформатизації, цифровізації, цифрового розвитку, цифрової економіки, цифрових інновацій, електронного урядування, електронної демократії та технічного захисту інформації в БЕБ;

- бере в установленому порядку участь у роботі Верховної Ради України, її дорадчих та інших органів, у засіданнях урядових комітетів. Представляє за дорученням Директора позицію БЕБ під час розгляду Верховною Радою України, комітетами та тимчасовими комісіями Верховної Ради України, урядовими комітетами питань, що належать до компетенції БЕБ;

- бере участь у межах своєї компетенції у підготовці пропозицій до проекту Державного бюджету України на відповідний рік;

- представляє БЕБ у відносинах із соціальними партнерами, неурядовими організаціями та іншими заінтересованими сторонами в рамках проведення консультацій з громадськістю, на міжвідомчих нарадах та інших заходах.

- проводить узгоджувальні наради за участю керівників (заступників керівників) заінтересованих центральних органів вичавної влади з метою врегулювання розбіжностей у позиціях щодо проєктів нормативно-правових актів, розробниками яких є БЕБ.

- організовує:

забезпечення реалізації державної політики з цифрового розвитку, цифрової трансформації адміністративних процесів та інформаційної інтеграції, запровадження цифрових технологій з питань, що належать до компетенції БЕБ;

забезпечення роботи з адміністрування локальної комп`ютерної мережі та електронної пошти, системи електронного документообігу, доступу до мережі Інтернет та захисту інформації в БЕБ;

забезпечення здійснення заходів з кібербезпеки в БЕБ.

роботу щодо впровадження Інформаційної системи управління людськими ресурсами в БЕБ;

формування банків (баз) даних та створення на їх основі на базі сучасних інформаційно-комунікаційних технологій єдиної інформаційної системи БЕБ;

забезпечення здійснення аудиту інформаційних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем БЕБ;

координацію роботи з питань технічної підтримки інфраструктури у тому числі поточного обслуговування та сервісного ремонту офісної БЕБ;

роботу з розроблення документів щодо функціонування інформаційних, комунікаційних систем БЕБ: положення про систему, порядок обробки інформації, регламент роботи системи;

забезпечення створення системи (мережі) обміну інформацією з обмеженим доступом, баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності підрозділів БЕБ у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, документообігу, а також бере участь у створенні та функціонуванні міжвідомчих інформаційно-аналітичних систем, необхідних для виконання покладених на правоохоронні органи завдань;

контроль та координацію діяльності з обслуговування аналітичного центру БЕБ;

тестування програмного забезпечення, що розробляється на замовлення БЕБ. , визначення ефективності програмного забезпечення та повноти технічної документації;

виконання вимог нормативно-правових актів у сфері технічного захисту інформації, інформації з обмеженим доступом, персональних даних, мовної інформації тощо;

електронну взаємодію державних електронних інформаційних ресурсів БЕБ та інформаційних систем органів виконавчої влади шляхом упровадження електронного інформаційного обміну;

взаємодію БЕБ з Міністерством цифрової трансформації з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації;

здійснення організації планово-фінансової роботи БЕБ, здійснення контролю за використанням фінансових і матеріальних ресурсів, забезпечення організації, ведення, удосконалення бухгалтерського обліку, складання фінансової та іншої звітності, ведення обліку трудових ресурсів та заробітної плати в установленому законодавством порядку;

контроль для забезпечення дотримання законності та ефективності використання бюджетних коштів, досягнення результатів, стратегічних пріоритетів, стратегічних цілей відповідно до визначених місій, мети, завдань, планів і вимог щодо діяльності БЕБ;

удосконалення процесу управління фінансами, контролює дотримання бюджетного законодавства;

здійснення прогнозування та планування видатків на матеріально-технічне забезпечення і розвиток діяльності БЕБ;

розміщення працівників БЕБ у межах виділених для розміщення приміщень;

контроль за здійсненням обліку, збереження, видачі та списання товарно-матеріальних цінностей, за їх цільовим використанням;

забезпечення підготовки та складання річного плану закупівель товарів, робіт та послуг за державні кошти;

- забезпечує взаємодію БЕБ з Верховною Радою України, комітетами та іншими її органами, Офісом Президента України, Секретаріатом Кабінету Міністрів України відповідно до компетенції;

- підписує документи, що надсилаються до центральних і місцевих органів виконавчої влади та органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, а також народним депутатам України, документи, що надсилаються першому заступникові та заступникові Голови Верховної Ради України, головам комітетів Верховної Ради України, Керівнику Апарату Верховної Ради України, Секретарю Ради національної безпеки і оборони України, головам обласних. Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, головам обласних рад, громадянам та іншим адресатам з питань, що належать до його компетенції;

- за дорученням Директора підписує меморандуми та угоди з питань, що належать до його компетенції;

- підписує відповіді на депутатські звернення та запити з питань, що належать до його компетенції;

- підписує в межах своєї компетенції службову кореспонденцію, фінансові та інші документи, що виникають під час діяльності підрозділів фінансової служби та матеріально-технічного забезпечення БЕБ, погоджує паспорти бюджетних програм головного розпорядника коштів;

- підписує договори та угоди, які БЕБ укладає з юридичними та фізичними особами за всіма бюджетними програмами, а також відповідні документи, пов`язані з укладенням та виконанням договорів та угод, запити, заяви, специфікації, калькуляції, накладні, товарно-транспортні накладні, розрахунки, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг), надання послуг з відшкодування витрат, акти приймання - виконання: (форма № КБ-2В), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) до укладених договорів у межах відповідних кошторисних призначень та згідно з річним планом закупівель БЕБ на 2023 рік.

- підписує документи бухгалтерського, статистичного та податне: обліку і звітності (звіти, декларації, платіжні доручення тощо).

- підписує документа, пов`язані з підготовчими діями для реєєстрації - (перереєстрації) на ім`я БЕБ права власності (користування) на нерухоме мі та право постійного користування земельними ділянками.

- здійснює фінансові операції в банківських установах та органах Державної казначейської служби України з правом першого підпису.

- підписує документи, повноваження на підписання яких надано окремими наказами БЕБ, інші документи визначені розпорядчими актами БЕБ, візує у межах компетенції документи підготовлені структурними підрозділами БЕБ, які подаються на підпис Директору БЕБ.

- виконує інші обов`язки, визначені Директором.

- підзвітний і підконтрольний Директору.

- спрямовує, координує та контролює діяльність: Департаменту цифрового розвитку, цифрових трансформації і цифровізації; Фінансового управління; Управління матеріально-технічного забезпечення; Сектору спеціального зв`язку; підрозділів цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації територіальних управлінь БЕБ.

Абзацом першим пункту 12 Порядку передбачено, що Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Судом встановлено, що Директором Бюро економічної безпеки України 30.12.2022 визначено завдання для ОСОБА_1 , заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації.

З аналізу матеріалів справи судом досліджено фактичне виконання Завдання і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця - позивача, зокрема, було встановлено таке.

Підпунктом 3 пункту 1 Завдання і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», на 2023 рік - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова О.А., строк виконання «Ключового показника результативності, ефективності та якості»: «забезпечення нормативно-правового врегулювання питання щодо роботи із комп`ютерною технікою та застосування програмного забезпечення, що перебуває на балансі БЕБ» - березень 2023.

Разом із тим, лише 29.05.2023 наказом №173 «Розроблено та прийнято Положення про забезпечення захисту інформації в БЕБ», що підтверджкється матеріалами справи.

Наведені обставини свідчать про прострочення виконання завдання № 1, щодо здійснення цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації БЕБ.

У відповідності до Звіту, результатом виконання підпункту 3 пункту 2 Завдання (впровадження програмного рішення для запобігання витоку конфіденційної інформації) є: «Впроваджено програмне рішення для запобігання витоку конфіденційної інформації (DLP-технологія). Під час виконання цього завдання проведено пілотне тестування системи запобігання витоку інформації (DLP) у тестовому середовищі з метою визначення ефективності та функціональності цієї системи з урахуванням поточних потреб БЕБ».

Разом з тим, документи підтверджуючі проведення пілотного тестування (внутрішній розпорядчих документ про проведення пілотного тестування, програма та методика тестування, оформлений належним чином звіт за результатами тестування), розгортання тестового середовища, а також документи підтверджуючі впровадження зазначеного програмного рішення - відсутні.

Станом на 01.01.2024 вказане програмне рішення не впроваджено та не функціонувало в Бюро економічної безпеки України.

Вказані обставини свідчать про невиконання завдання № 2, щодо здійснення заходів щодо захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах БЕБ.

У відповідності до Звіту, результатом виконання підпункту 2 пункту 3 Завдання (забезпечено розгортання системи пошуку вразливостей): «Здійснено розгортання сканеру вразливостей Wazuh в тестовому середовищі з метою пошуку вразливостей».

Однак, документи підтверджуючі проведення тестування вищевказаного програмного рішення (внутрішній розпорядчих документ про проведення тестування, програма та методика тестування, оформлений належним чином звіт по результатам тестування) - відсутні, що не спростовано позивачем.

Станом на 01.01.2024 вказане програмне рішення не впроваджено та не функціонує в Бюро економічної безпеки України, що свідчить про не виконання завдання №3 щодо забезпечення охорони державної таємниці, кіберзахисту, технічного та криптографічного захисту інформації.

Отже, завдання виконано частково, що вказано і в обґрунтуванні оцінки, а саме: з порушенням строків виконання, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, вказано, що до виконання завдань позивач підійшов формально, чим нівелював критичну цінність частково отриманих результатів, процес досягнення результатів та самі результати мали негативні відгуки з боку користувачів, під час виконання роботи потребував суттєвого корегування проєктів документів, проявляв низьку ініціативність та самостійність, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника.

Таким чином, суд приходить до висновку що обґрунтування оцінки службової діяльності відповідає фактичним обставинам справи.

Згідно пункту 13 Порядку визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

З метою визначення результатів виконання завдань, з урахуванням статті 44 Закону України «Про державну службу» та Порядку, БЕБ видано наказ від 16.10.2023 № 536-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», у 2023 році», додатками до якого є:

- список державних службовців центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівників і заступників керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В», визначення результатів виконання завдань якими проводиться у 2023 році;

- графік проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями центрального апарату Бюро економічної безпеки України, керівниками та заступниками керівників територіальних управлінь БЕБ, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

З вищевказаним наказом ОСОБА_1 ознайомлено 20.10.2023 під підпис.

Згідно пункту 22 Порядку державні службовці, які займають посади державної служби категорії «А», не пізніше двох тижнів з дня прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань складають письмовий звіт у довільній формі про свою службову діяльність щодо виконання відповідних завдань і ключових показників (далі - звіт), відповідно до абзацу першого пункту 91 Порядку. Звіт подається особі, яка буде проводити оціночну співбесіду відповідно до пункту 23 Порядку.

Пунктом 19 Порядку передбачено проведення оціночної співбесіди з державним службовцем категорії "А" з метою обговорення виконання поставлених завдань і ключових показників, дотримання загальних правил етичної поведінки та вимог у сфері запобігання корупції, а також підготовку пропозицій щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А".

Виконуючим обов`язки Директора БЕБ 29.11.2023 було проведено оціночну співбесіду з ОСОБА_1 , за результатами якої, зокрема, і було виставлено бали, така співбесіда була проведена з урахуванням наданого «звіту» позивачем.

Згідно з пунктом 25 Порядку у пропозиціях за формою згідно з додатком 4 зазначається негативна, позитивна або відмінна оцінка (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5 до Порядку.

За результатами розрахунків середній бал ОСОБА_1 становить 1,66, що відповідає негативній оцінці.

В обґрунтуванні оцінки зазначено, що завдання виконано частково, з порушенням строків виконання, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдань підійшов формально, чим нівелював критичну цінність частково отриманих результатів, процес досягнення результатів та самі результати мали негативні відгуки з боку користувачів, під час виконання роботи потребував суттєвого корегування проєктів документів, проявляв низьку ініціативність та самостійність, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника.

Відповідно до пункту 27 Порядку служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "А", забезпечує ознайомлення державного службовця з відповідними пропозиціями, підготовленими щодо нього.

Такий державний службовець зобов`язаний ознайомитися із зазначеними пропозиціями протягом трьох робочих днів з дня їх надходження до державного органу, викласти свої зауваження з відповідним обґрунтуванням (за наявності) та передати підписані пропозиції до служби управління персоналом державного органу, в якому він працює.

З викладеного вбачається, що у разі наявності зауважень до пропозицій щодо результатів оцінювання службової діяльності державний службовець зобов`язаний викласти такі зауваження з відповідним обґрунтуванням.

При цьому, у разі подання скарги державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу (пункт 48 Порядку).

Отже, за наявності зауважень до виставлених балів спростуванню підлягають саме критерії, що відповідають цим балам.

Відповідно до пункту 27 Порядку, служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "А", забезпечує ознайомлення державного службовця з відповідними пропозиціями, підготовленими щодо нього, а такий державний службовець зобов`язаний ознайомитися із зазначеними пропозиціями протягом трьох робочих днів з дня їх надходження, викласти свої зауваження з відповідним обґрунтуванням (за наявності) та передати підписані пропозиції до служби управління персоналом державного органу, в якому він працює.

Судом встановлено, що позивач після ознайомлення з пропозиціями не надав жодних зауважень до виставлених балів за результатами оцінювання його службової діяльності, не спростовував негативну оцінку та обґрунтування до неї, та фактично погодився з висновком та наказом без зауважень.

За відсутності зауважень з боку позивача, після проведення співбесіди, аналізу звіту та поточної роботи, в.о. Директора БЕБ прийнято наказ БЕБ від 06.12.2023 № 582-к «Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Бюро економічної безпеки України, які займають посади державної служби категорії «А», у 2023 році», яким затверджено відповідний висновок щодо ОСОБА_1 .

Відповідно до частини шостої статті 44 Закону України «Про державну службу» у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Слід зазначити, що зміст доводів позивача фактично зводиться до незгоди з отриманими балами.

Водночас, суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

Подібна позиція міститься у постановах Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 280/6429/19 та від 17 листопада 2021 320/425/21.

У відповідності до статті 242 Кодексу адміністративного суду України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За приписами пункту 39 Порядку № 640 безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Отже, Порядком № 640 суб`єкт оцінювання наділений повноваженнями на прийняття рішення що виставлення під час оцінювання державного службовця однієї з трьох оцінок, а саме: негативної, позитивної або відмінної. При цьому суб`єкт оцінювання повинен обґрунтувати таку оцінку.

Відповідно до приписів частин третьої, четвертої, п`ятої статті 44 Закону № 889-VIII оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина шоста статті 44 Закону № 889-VIII).

Отже оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А" відноситься до дискреційних повноважень суб`єкта призначення.

З врахуванням наведеного суд зазначає про неможливість втручання у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку. Про вказане неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема у постанові від 17.11.2021 № 320/425/21.

Пунктом 49 Порядку визначено, що не підлягає скасуванню висновок про затвердження результатів оцінювання. якщо допущені процедурні порушення не впливають на результати оцінювання.

При цьому, Порядком передбачено, що у скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу (пункт 48).

Судом встановлено, що позивачем жодного факту в спростування рішення суб`єкта оцінювання не наведено, натомість позивач стверджує про формальність обґрунтувань оцінки, що не може бути прийнято судом з огляду на те що, в такі обґрунтування покладено висновки Директора за результатами роботи позивача, після співбесіди та аналізу звіту, а щодо врахування критеріїв під оцінювання то - це є обов`язковою умовою відповідно до приписів Порядку.

При цьому, Верховний Суд неодноразово наголошував що, відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Поняття «пуризм» (надмірний формалізм) було введено у правовий обіг ЄСПЛ.

Отже, «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи.

Так, ЄСПЛ (заява № 8269/02) зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом справа № 400/4409/21 «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.

Також, Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, що дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalidact). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, процедурні порушення взагалі не впливають на його дійсність.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Судом встановлено, що в.о. Директора БЕБ, при реалізації своїх дискреційних повноважень щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 , діяв із дотриманням процедур та порядку такого оцінювання, що виключає протиправність таких дій.

В.о. Директора БЕБ було розглянуто та проаналізовано: поточну роботу та звіт ОСОБА_1 про його службову діяльність щодо виконання відповідних завдань і ключових показників, та встановлено невідповідність обставинам інформації, яка викладена у звіті; пропозиції щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», за 2023 рік - Заступника Директора з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Бюро економічної безпеки України Літвінова О.А., з урахуванням відсутності зауважень від ОСОБА_1 ; призначено та проведено співбесіду з ОСОБА_1 , протягом якої вжито заходів щодо отримання додаткової інформації про виконання завдань.

Підсумовуючи наведене вище суд погоджується із доводами відповідача, що навіть за умови порушення відповідачем процедури оцінювання результатів службової діяльності державного службовця в частині обґрунтування оцінки, таке порушення не може потягнути за собою безумовне скасування оскаржуваних наказів, за умови наявності факту неналежного виконання позивачем доведених завдань та ключових показників.

На підставі вищевикладеного, адміністративний позов є таким, що не підлягає задоволенню.

VIІ. Висновок суду

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав суду докази на підтвердження правомірності своїх дій.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку що про у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

VIІI. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Оскільки у задоволенні позовних вимог належить відмовити, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 20 лютого 2025 р.