Справа № 160/30299/24
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЕНЕРГІЯ»
до Дніпровської митниці
про визнання протиправними та скасування рішень,
11.11.2024 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЕНЕРГІЯ» до Дніпровської митниці, в якому позивач просить:
09.12.2024 року від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої вказано, що відповідач наводить обґрунтування своїм рішенням щодо віднесення товару, ввезеного позивачем на територію України, до коду 27075000 та вдається до пояснень застосування правил УКТ ЗЕД. Позивач вважає наведені доводи відповідача непереконливими, ураховуючи те, що відповідач під час визначення коду товару звернув увагу лише на фракційний склад товару, але не врахував його хімічний склад, що є ключовим для правильного визначення коду товару. Так, для даної категорії товару не є ключовим скільки у складі товару є ароматичних та неароматичних вуглеводнів, а потрібно враховувати також інші складові хімічного складу товару. Крім того, критерій щодо вмісту сумішів вуглеводнів, в яких домінують інші ароматичні складники, крім бензолу, толуолу, ксилолу або нафталіну, і з яких 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 °C за методом ЕN ІSO 3405 (рівнозначний методу ASTM D 86), також не може бути ключовим для визначення коду товару позивача, адже такий критерій може застосовуватись до різних кодів товарів, у тому числі до коду 27 07 99 11 00 «неочищені легкі масла».
16.01.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що згідно з міжнародним договором купівлі та продажу від 05.07.2024 №WO-05072024 ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» придбало у виробника «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія) масло кам`яновугільне поглинальне (Wash oil).
На виконання п.4.1 Договору виробником «QUIMICA DEL NALON S/A» було надіслано на адресу позивача інвойс-проформу від 09.07.2024 року № 20001421 на оплату 250 000 кг (250 т) Товару на загальну суму 161 250,00 євро.
Позивачем було здійснено часткову оплату за кожну поставлену виробником партію товару за Договором, що підтверджується наступним: - платіжна інструкція в іноземній валюті від 19 липня 2024 року №16, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 25 липня 2024 року №17, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 23 серпня 2024 року №20, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 02 вересня 2024 року №26.
При оформленні митної декларації Товар був класифікований як виробником так і позивачем за кодом УКТЗЕД: 27079919 і визначений позивачем як масло кам`яновугільне вбирне. Декларування Товару за вказаним кодом здійснювалось на підставі документів, передбачених Договором, що надійшли разом з Товаром, зокрема сертифікатами якості з урахуванням вказаних у них фізико-хімічних властивостей Товару.
Під час проведення митного оформлення на підставі зазначеної митної декларації Дніпровською митницею 15.08.2024 року від ввезеного Товару було відібрано проби від 15.08.2024 №28-04-02/28-04-02/9618, які направлені на дослідження до СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ.
Крім того, сумісно позивачем та відповідачем було відібрано контрольні проби для позивача, відповідно до акту від 13.08.2024 року №1/13.08.2024.
Також, відповідачем винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 110080/2024/000186.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до норм Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
За частинами 3-5 статті 69 МК України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Пунктом 4 Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.
Отже, саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД. Товар позивача повністю відповідає коду товару 27079919 за походженням, призначенням та хімічним складом.
У той же час митний орган змінює код товару та відносить цей товар до сумішей ароматичних вуглеводнів, у яких відсутні чіткі фізичні характеристики, хімічний склад, немає чіткого призначення та порядку застосування.
Відповідачем під час винесення спірних рішень не було взято до уваги:
- визначення підкатегорії товару європейським виробником: Код спірного товару був визначений виробником за кодом товару 27079919.
Також слід звернути увагу на те, що масло кам`яновугільне вбирне технологічний поглинач, отриманий в процесі ректифікації кам`яновугільної смоли, і, згідно з його характеристиками, не є підакцизним товаром та ніколи не використовувалося і не може використовуватися у якості палива чи пального або будь-яких інших речовин, що відносяться до підакцизних товарів. Призначення масла уловлювання бензольних вуглеводнів, виготовлення технічних масел, флотореагенту, що підтверджено також листом ДП «УХІН» від 26.05.2023 року №08/293, який надавався позивачем відповідачу під час розмитнення спірного Товару.
Крім того відповідачем не враховано хімічний склад товару за кодом УКТЗЕД 2707 50 00.
Так, згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТЗЕД (розділ V, група 27) ця товарна категорія охоплює суміші вуглеводнів, в яких домінують інші ароматичні складники, крім бензолу, толуолу, ксилолу або нафталіну, і з яких 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 °C за методом ЕN ІSO 3405 (рівнозначний методу ASTM D 86).
Разом з цим, хімічний склад спірного товару не є сумішами вуглеводнів, відрізняється від товару за кодом УКТЗЕД 2707 50 00, та за своїм хімічним складом спірний товар не може бути віднесений до товарів з кодом УКТЗЕД 2707 50 00.
Відповідачем не враховано, що всі товари підкатегорії 2707 відносяться до ароматичних вуглеводнів, але кожна з підкатегорій має свої хімічні та фракційні характеристики, з урахуванням приміток та пояснень до УКТЗЕД.
Крім того, згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТЗЕД (розділ V, група 27) лише дві категорії товарів можуть бути віднесені до неочищених масел - коди 2707 99 11 і 2707 99 19:
1. первинною перегонкою високотемпературної кам`яновугільної смоли. Ці високотемпературні кам`яновугільні смоли, як правило, виробляються на коксових заводах ливарних підприємств за температури більше 900 °C. Продукти перегонки цих смол містять не лише вуглеводні з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також азото, кисне- і сірковмісні сполуки і дуже часто домішки. Ці продукти, зазвичай, вимагають подальшого перероблення перед використанням;
2. відділенням бензолу (англ. debenzolіsatіon) методом промивання газу, який утворюється під час коксування вугілля; та
3. методом піролізу зношених, тобто непридатних до використання гумових шин та інших відходів та непридатних для використання гумових та пластикових товарів без подальшої обробки.
Отже, для правильної класифікації спірного товару позивача, відповідач мав би обирати серед двох кодів УКТ ЗЕД- 2707 99 11 та 2707 99 19.
При цьому, даному випадку є критерій, який відкидає код УКТ ЗЕД - 2707 99 11, адже згідно з УКТЗЕД до цієї категорії відносяться неочищенi легкі масла, в яких 90 об. % або більше піддається дистиляції при температурі до 200 °С.
Спірний товар позивача не є легким маслом, отже відноситься до інших масел, а це саме код - 2707 99 19, який і був визначений позивачем.
Згідно з поясненнями УКТ ЗЕД до складу сумішей ароматичних вуглеводнів (2707 50) не входять азото-, кисне- і сірковмісні сполуки. Зазначені компоненти входять до складу неочищених масел, про що зазначено в додаткових поясненнях УКТЗЕД до кодів 2707 99 11 і 2707 99 19.
Також, УКТ ЗЕД не містить приміток або пояснень які б встановлювали умови, при яких неочищене масло (2707 99) можливо було б класифікувати як суміші ароматичних вуглеводнів (2707 50).
Таким чином, спірний товар не є сумішшю ароматичних вуглеводнів (2707 50), а є неочищеним маслом, хімічний та фракційний склад якого, повністю відповідає описам товарів (2707 99).
Так, висновками СЛЕД Держмитслужби хімічний склад товарів описується як: суміш з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також з вмістом азото-, кисне- і сірковмісних сполук.
Щодо висновків лабораторії Держмитслужби (СЛЕД), суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 4 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом
Згідно з пунктом 9 цього Порядку, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 №133, Спеціалізована лабораторія відповідно до покладених на неї завдань: проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур податкового, митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів; класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; перевірки задекларованої митної вартості товарів; встановлення країни походження товарів; встановлення належності товарів до таких, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги, прекурсори, сильнодіючі чи отруйні речовини; встановлення (перевірки) достовірності даних, зазначених у сертифікаті про походження товару з України.
Таким чином, саме Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України мала б ідентифікувати спірний товар за його хімічними характеристиками та фракційним складом.
При цьому, у висновку СЛЕД, не визначено (не ідентифіковано) конкретний вид товару, наданого на дослідження, його сферу використання, його властивості. До того ж усіма висновками СЛЕД чітко встановлено, що за своїм хімічним складом досліджений товар містив азото-, кисне- і сірковмісні гетероциклічні сполуки. При цьому, зазначається, що визначити кількісний вміст кожного з компонентів (у тому числі ароматичних вугелводнів, азото-, кисне- і сірковмісних ароматичних сполук) не видається можливим через відсутність експертних можливостей. Зазначені висновки лабораторії СЛЕД свідчать про неповноту дослідження спірного Товару.
Разом з тим, працівники відповідача не наділені спеціальними експертними знаннями, які надали б можливості за результатом наведених у висновках СЛЕД хімічних та фракційних характеристик товару визначити, до якої саме товарної підпозиції (підкатегорії) відноситься спірний товар Позивача.
Щодо застосування правил УКТ ЗЕД, суд зазначає наступне.
З метою забезпечення належного рівня участі України в міжнародних торговельно- економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 було постановлено приєднатися до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року (надалі - Гармонізована система).
Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.
Згідно з нормами пункту 5 статті 4 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів країна, що розвивається, яка частково застосовує Гармонізовану систему відповідно до положень цієї статті, стаючи Договірною Стороною, може повідомити Генерального Секретаря, що вона офіційно зобов`язується застосовувати шестизначну Гармонізовану систему в повному обсязі через три роки, з дати, з якої ця Конвенція набирає чинності.
Товарний код за Гармонізованою системою побудовано на шести знаках, тому всі коди товарних номенклатур, які базуються на Гармонізованій системі, співпадають на рівні перших шести знаків. Кожні 5 років у Гармонізовану систему вносяться зміни. На даний час діючою версією Гармонізованої системи є видання 2022 року.
Для класифікації (кодування) товарів при митному оформленні використовують Митний тариф України, який систематизовано згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, та затверджено Законом України від 19.10.2022 № 2697-IX «Про Митний тариф України». Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної пiдпозицiї (першi шість знаків), товарної категорії (першi вісім знаків), товарної пiдкатегорiї (десять знакiв).
Згідно з розділом «Особливість застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» Закону України «Про Митний тариф України» якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Згідно з пунктом 51 Порядку ведення УКТ ЗЕД з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з
Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Перелік актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) з питань класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою оприлюднюється та актуалізується Держмитслужбою на її офіційному веб-сайті. Такий перелік має містити: назву акта права Європейського Союзу (acquis ЄС), код (на рівні 8 знаків) та опис товару, зазначений у такому акті.
Згідно з пунктом 7 Порядку ведення УКТ ЗЕД за поданням центральних органів виконавчої влади Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - рішення щодо можливості деталізації товарів) з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі. Така деталізація проводиться на рівні дев`ятого і десятого знаків товарного коду з метою забезпечення захисту національного товаровиробника шляхом вжиття заходів з тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності та вдосконалення статистичного обліку.
Відповідно до пункту 8 Порядку ведення УКТ ЗЕД рішення щодо можливості деталізації товарів приймається на підставі інформації, яка надається Держмитслужбі центральними органами виконавчої влади і містить: - обґрунтування потреби проведення деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - деталізація товарів); - код товару, що деталізується на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; - текстовий опис товарів, для яких в УКТЗЕД виділяються окремі коди; - відомості про походження, склад, призначення, галузь використання товару тощо; - характерні ознаки, які відрізняють товар, що деталізується на національному рівні, від інших подібних товарів.
До зазначеної інформації додається нормативно-технічна документація на товар з визначенням показників, за якими проводиться ідентифікація товару, що деталізується на національному рівні.
Згідно з пунктом 9 Порядку ведення УКТ ЗЕД якщо Держмитслужбою визнано можливим проведення деталізації товарів, у рішенні щодо можливості деталізації товарів зазначаються: 1) коди товарів, що деталізовані на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; 2) текстовий опис товарів, що деталізовані на національному рівні; 3) додаткова примітка України стосовно класифікації товарів, що деталізовані на національному рівні (у разі потреби); 4) одиниці виміру та обліку товарів, що деталізовані на національному рівні.
Такої деталізації на національному рівні щодо товару - масла поглинального Дніпровською митницею не здійснювалось.
УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).
УКТЗЕД - це систематизований перелік товарів, який складається з кодів товарів та найменувань для цих кодів. Як уже зазначалось вище, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Наразі, УКТЗЕД побудована на основі ГС 2017 року і Комбінованої номенклатури, з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ на рівні перших шести знаків (офіційне видання ВМО) і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу на рівні сьомого і восьмого знаків (Official Journal of the European Communities, L 294 від 28.10.2016, vol.59), з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ.
Так, в європейських деклараціях, які були подані позивачем до митного оформлення ввезеного товару, зазначено код товару 27079919 згідно з УКТЗЕД.
Отже, ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» правильно класифіковано товар за кодом 27079919, що повністю співпадає з кодом, визначеним виробником, відповідає Комбінованій номенклатурі, що є частиною Гармонізованої системи, яка є частиною національного законодавства, більш точно описує товар.
Слід також зазначити про те, що виробником масла поглинального «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія) на електронну адресу ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» направлено інформаційний лист, до якого було надано повідомлення про експорт Європейського агентства хімічних речовин на експорт масла поглинального виробником «QUIMICA DEL NALON S/A» на адресу ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» згідно з контрактом на поставку 200 000 кг продукту.
Зазначене повідомлення було направлено у відповідності до статті 12 Роттердамської конвенції про процедуру попередньої обґрунтованої згоди відносно окремих небезпечних хімічних речовин та пестицидів у міжнародній торгівлі, до якої Україна приєдналась 26.09.2002 р.
Згідно з нормами статті 3 Роттердамської конвенції ця Конвенція застосовується по відношенню до: (a) заборонених або суворо обмежених хімічних речовин; і (b) особливо небезпечних пестицидних сполук.
У пункті 6.2 розділу 6 повідомлення зазначено суворі обмеження щодо використання масла поглинального.
Вищезазначене повідомлення є обов`язковим для виробника масла поглинального «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія).
Отже, змінюючи код товару, митний орган фактично ігнорує норми Роттердамської конвенції, на основі яких було підготовлено рекомендації Європейського агентства хімічних речовин, зазначені у повідомленні.
Вказаним документом підтверджується позиція позивача щодо правильного визначення ним коду товару 27079919 на масло поглинальне у митних деклараціях., що підтверджена офіційним документом Європейського агентства хімічних речовин у вищезазначеному повідомленні про експорт масла поглинального, яке за текстом документу направляється до відома уповноваженим національним органам України, зазначеним у розділі 7 повідомлення.
Також, суд зазначає, що згідно з вимогами УКТЗЕД класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила: (a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості; (b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Таким чином, після визначення товарної позиції, для визначення підпозиції, товарної категорії і товарної підкатегорії, згідно з правилом 6, застосовується той самий принцип, що зазначений у правилах 1-4 класифікації товарів в УКТ ЗЕД.
Державна митна служба України у своєму листі від 04.04.2003 року №11/4-13-5205-ЕП «Щодо роз`яснення терміну «вимоги товарної номенклатури (УКТ ЗЕД)» та методичних рекомендацій з питань класифікації (кодування) товарів та інших вантажів» зазначила як правило у ТН (товарній номенклатурі) на рівні угруповань (позицій, підпозицій, категорій та підкатегорій) виділено один або кілька видів товарів (виробів), які найбільше обертаються у світовій торгівлі, для інших видів товарів призначено узагальнене угруповання з текстовим описом "інші", так зване "кошикове" угруповання. Завдяки "кошиковим" угрупованням, які мають текстовий опис "- інші", в ТН включено всі без винятку товари.
Деякі товари можуть бути класифіковані відповідно від матеріалу, з якого їх виготовлено, інші в залежності від функції, для якої ці товари призначено.
З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД Державною митною службою на виконання статті 68 Митного кодексу наказом від 14.12.2022 №543 було затверджено Пояснення до УКТ ЗЕД.
Згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТ ЗЕД (розділ V, група 27 код 27079919 (заявлений нами у ВМД) охоплює продукти перегонки високотемпературної кам`яновугільної смоли. Такі продукти містять не лише вуглеводні з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також азото-, кисне- і сірковмісні сполуки і дуже часто домішки.
З огляду на вищевикладене, та враховуючи надані позивачем документи на спірний товар містили інформацію про масло поглинальне (wash oil); товар не є сировиною, а є готовим продуктом, готовим для використання, має сертифікат якості на готовий продукт, має чіткі фізико - хімічні характеристики масла поглинального, використовується як технологічний поглинач для уловлювання бензольних вуглеводнів, виготовлення технічних масел, флотореагенту, суд дійшов висновку, що у відповідача не було підстав відносити його до товару за кодом 27075000, адже за таким кодом товар не має вищеописаних характеристик.
За аналогічних обставин, Верховний Суд у постанові від 03.04.2018 року у справі №814/1256/17 за результатами розгляду справи дійшов висновку, що «класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта».
Таким чином, присвоївши невірний код товару, Дніпровська митниця допустила, окрім іншого, порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини, оскільки у зв`язку з неможливістю розмитнити Товар, Позивач позбавлений права на мирне володіння своїм майном.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.1 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю та те що позовні вимоги були роз`єднані в самостійні провадження, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду у цій справі в розмірі 4844,80 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв