Справа № 440/2082/24
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/2082/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

судді Канигіної Т.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Рибальченко О.І.,

представника позивача Коровяковської Т.В.,

представника відповідача Сенникова А.А

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лакі Пєтрол" до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Лакі Пєтрол" (надалі ТОВ "Лакі Пєтрол") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, а саме просить:

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "ПС" №16/05-99-07-04 на суму 2040,00 грн та податкове повідомлення-рішення форми "С" №17/05-99-07-04 на суму 3480142,08 грн щодо ТОВ " Лакі Пєтрол".

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про дотримання ним вимог законодавства про застосування РРО, що здійснюється шляхом забезпечення занесення, зберігання, забезпечення зчитування підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій (підтверджується копіями фіскальних чеків у період проведення фактичної перевірки 01.06.2023, починаючи з першого фіскального чека № 45003 після відкриття зміни 01.06.2023 та протягом проведення фактичної перевірки 01.06.2023, а саме: до 18-07 годин, фіскальний чек №45147).

Копії наведених фіскальних чеків і копії чеків щодо продажу супутніх товарів №45065 та №45066 від 01.06.2023 надавалися до заперечень на акт фактичної перевірки, однак, проігноровані ГУ ДПС в Дніпропетровській області. Копії цих розрахункових документів містять присвоєний реєстратором розрахункових операцій фіскальні номери, дані щодо виконаних розрахункових операціях. Копії фіскальних чеків на підтвердження проведення розрахункових операцій через переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій надавалися і до ДПС України, проте, також не лише проігноровані, а взагалі не знайшли свого відображення в рішенні за результатами розгляду скарги ТОВ "Лакі Пєтрол". За доводами товариства, наведене призвело до хибних висновків податкового органу про застосування штрафних санкцій в розмірі 150% за проведення розрахункових операцій через непроведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій на загальну суму товару 2320094,72 грн.

Також позивачем наведено, що податковим органом проігноровано те, що Звіт X це документ, який описує активність підприємства за певний період часу і створюється за потребою. Х-звіт це службовий документ, обмеження в кількості якого протягом зміни відсутні, який показує підсумкові дані по продажах упродовж певного періоду часу. Тобто, Х-звіт містить відомості про реалізацію за певний період, а не починаючи з першого фіскального чека, у даному випадку Х-звіт містив відомості з продажів починаючи з фіскального чека, пов`язаного з внесенням до РРО інформації про зміну вартості одного з видів пального протягом зміни 01.06.2023.

За твердженнями позивача, наявність інформації на фіскальному сервері контролюючого органу (бази даних ДПС України) про розрахункові операції ТОВ "Лакі Пєтрол" на даній АЗС навпаки свідчить про повне дотримання вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", у тому числі щодо проведення розрахункових операцій через опломбований, зареєстрований та переведений у фіскальний режим реєстратор розрахункових операцій, який також забезпечує реєстрацію розрахункових документів на фіскальному сервері контролюючого органу.

Окремо позивач звертає увагу на невідповідність вимогам податкового законодавства підстав проведення вищезазначеної фактичної перевірки.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 позовну заяву ТОВ "Лакі Пєтрол" до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без руху /а.с. 134-135, том 1/.

11.03.2024 позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/2082/24, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 17.04.2024 /а.с. 165-166, том 1/.

07.04.2024 відповідачем через систему "Електронний суд" подано до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволення позовних вимог повністю, посилаючись на те, що висновки позивача щодо відсутності у наказі інформації, яка свідчить про можливі порушення ним вимог законодавства, відсутності посилання на конкретні (фактичні) підстави призначення перевірки, нелогічні та безпідставні.

Також у відзиві зазначено, що перевіркою 01.06.2023 встановлено продаж супутніх товарів з видачею фіскальних чеків РРО, фіскальний номер , за №45066 (о 12 год 41 хв), №45065 (о 12 год 39 хв) на суми чеків 82,00 грн та 31,00 грн, відповідно. На вимогу посадових осіб, що здійснювали перевірку, 01.06.2023 о 13 год 37 хв у роздрукованому Х-звіті з РРО, фіскальний номер , відсутня інформація про попередні проведені розрахункові операції з продажу супутніх товарів (інформацій у фіскальній пам`яті відсутня). У зв`язку з чим встановлено факт проведення розрахункових операцій через РРО, фіскальний номер , у якого порушено фіскальні функції та фіскальна пам`ять; при перевірці не надано документів щодо виправлення зазначеного порушення.

За доводами відповідача, позивачем не забезпечено внесення до фіскальної пам`яті РРО, фіскальний номер , одноразового занесення, зберігання і багаторазового зчитування підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, чим не дотримано фіскальних функцій, а саме: не забезпечено здатність РРО забезпечувати одноразове занесення, довгострокове зберігання у фіскальній пам`яті РPО, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів; держателям електронних платіжних засобів. Встановлено факт проведення розрахункових операцій РРО, фіскальний номер , у якого порушено фіскальні функції та фіскальна пам`ять. У зв`язку з порушенням фіскальних функцій та фіскальної пам`яті РРО, фіскальний номер , розрахункові документи, які видано з касового апарату, не можуть бути фіскальними чеками встановленої форми. Зважаючи на це, перевіркою законно встановлено проведення розрахункових операцій на повну суму покупки (надання послуги) через непереведений у фіскальний режим роботи РРО, фіскальний номер , на загальну суму 2320094,72 грн /а.с. 171- 176, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 17.04.2024 відкладено судове засідання на 02.05.2024, з огляду на задоволення клопотання представника позивача /а.с. 227, том 1/.

01.05.2024 позивач скористався правом подання відповіді на відзив, у якому звертає увагу на ігнорування відповідачем наявних копій фіскальних чеків, роздрукованих з фіскальної пам`яті РРО, відсутність яких начебто встановлено при проведенні фактичної перевірки, які наявні не лише в матеріалах справи, а й надавались до заперечень на акт фактичної перевірки при здійсненні адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень. Також зазначено, що як і акт фактичної перевірки, так і відзив містять посилання на інформацію, отриману з баз даних ДПС, що підтверджує використання реєстратора розрахункових операцій з дотриманням ним фіскальних функцій, а також не містять обґрунтування розрахунку розміру грошових коштів, на які проводились операції з реалізації товарів/послуг через РРО з порушеними фіскальними функціями /а.с. 245-248, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 02.05.2024 продовжено строк підготовчого провадження у справ на 30 днів та оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 22.05.2024 /а.с. 2-5, том 2/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.05.2024 клопотання Головного управління ДПС у Донецькій області про витребування доказів у справі задоволено. Витребувано від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області: належним чином завірені копії усіх документів щодо здійснення перевірки за актом від 12.06.2023 №2196/04-36-09-03/41487923 (зареєстрований контролюючим органом за основним місцем обліку 03.07.2023 за №2/05-99-07-04/41487923), на підставі якого прийнятті Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкові повідомлення-рішення від 19.07.2023 №16/05-99-07-04 та №17/05-99-07-04; письмові пояснення щодо підстав неврахування фіскальних чеків, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю "Лакі Пєтрол" до заперечень на акт фактичної перевірки №2196/04-36-09-03/41487923 від 12.06.2023 /а.с.6-8, том 2/.

Протокольною ухвалою суду від 22.05.2024 відкладено судове засідання до 26.06.2024 у зв`язку з ненадходженням витребуваних документів від ГУ ДПС у Дніпропетровській області /а.с. 23, том 2/.

Протокольною ухвалою суду від 26.06.2024 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10.07.2024 /а.с.77, том 2/.

Протокольною ухвалою суду від 10.07.2024 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 07.08.2024 /а.с. 92-95, том 2/. Протокольною ухвалою суду від 07.08.2024 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 21.08.2024. Протокольною ухвалою суду від 21.08.2024 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 04.09.2024.

У судовому засіданні 04.09.2024 представником відповідача подано заяву про виклик свідка. Протокольною ухвалою суду вирішено перейти в письмове провадження для вирішення окремого процесуального питання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.09.2024 клопотання Головного управлінням ДПС у Донецькій області про виклик свідків задоволено. Викликано в судове засідання для допиту в якості свідків: заступника начальника відділу обслуговування акцизних складів та податкових постів управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Дунця Олександра Миколайовича; головного державного інспектора відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Полуніна Юрія Олеговича. Відкладено розгляд справи 02.10.2024.

Протокольною ухвалою суду від 02.10.2024 відкладено судове засідання до 06.11.2024 у зв`язку з неявкою свідків. Протокольною ухвалою суду від 06.11.2024 відкладено розгляд справи до 28.11.2024 для забезпечення та бронювання зали судового засідання у Третьому апеляційному адміністративному суді для допиту свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Протокольною ухвалою суду від 28.11.2024 відкладено судове засідання на 18.12.2024 з огляду на задоволення клопотання представника відповідача. Протокольною ухвалою суду від 18.12.2024 оголошено перерву для надання додаткових доказів у справі до 15.01.2025.

Відповідно до довідки, складеної секретарем судового засідання, судове засідання призначене на 15.01.2025 не проводилось, оскільки суддя Канигіна Т.С. у період з 15.01.2025 по 16.01.2025 перебувала у щорічній відпустці. Наступне судове засідання призначене на 12.02.2025.

У судовому засідання 12.02.2025 представник позивача просив суд задовольнити адміністративний позов. Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ "Лакі Пєтрол" зареєстроване як юридична особа, ідентифікаційний код 41487923.

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області відповідно до наказу від 31.05.2023 №2677-п, направлень №№ 3486, 3487 від 31.05.2023 проведено фактичну перевірку з питань додержання ТОВ "Лакі Пєтрол" вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні виробництва, оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах та пальним, за результатами якої 12.06.2023 складено акт №2196/04-36-09-03/41487923 (далі акт перевірки /а.с. 14-16, том 1/).

Згідно з висновками акта перевірки встановлено порушення позивачем пункту 85.2 статті 85 Податкового кодексу України, пунктів 1, 3 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а саме:

- ненадання платником податків посадовим (службовим) особам органів державної податкової служби у повному обсязі всіх документів, що належать або пов`язані з предметом перевірки;

- незабезпечення СГ внесення до фіскальної пам`яті РРО ф.н. одноразового занесення, зберігання і багаторазового зчитування підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, чим не дотримано фіскальних функцій, а саме: не забезпечено здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довгострокове зберігання у фіскальній пам`яті реєстратора розрахункових операцій, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів.

Указано, що в ході перевірки 01.06.2023 встановлено продаж супутніх товарів з видачею фіскальних чеків РРО ф.н. за номерами №45066 від 01.06.2023 об 12 год. 41 хв. на суму 82,00 грн та №45065 від 01.06.2023 об 12 год.39 хв. на суму 31,00 грн (додаток до акта №1). На вимогу перевіряючи 01.06.2023 о 13 год. 37 хв. роздруковано "Х-звіт" з РРО ф.н. (додаток до акта №3), у якому відсутня інформація про попередні проведенні розрахункові операції з продажу супутніх товарів (інформація і фіскальній пам`яті відсутня). У ході перевірки не надані документи щодо виправлення зазначеного порушення. Встановлено проведення розрахункових операцій на повну суму покупки (надання послуги) через непереведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій ф.н. в період перевірки на загальну суму 2320094,72 грн (додаток №4 витяг з бази ДПС України).

На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Донецькій області 19.07.2023 прийнято податкові повідомлення-рішення:

№17/05-99-07-04, яким на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, пункту 1 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" застосовано суму штрафних санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 3480142,08 грн /а.с. 17, том 1/;

№16/05-99-07-04, яким на підставі пункту 54.3 статті 54 і пункту 121.1 статті 121 Податкового кодексу України застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 2040,00 грн /а.с. 18, том 1/.

ТОВ "Лакі Пєтрол", не погоджуючись з цими податковими повідомленнями-рішеннями, звернулось до Державної податкової служби України зі скаргою.

У рішенні Державної податкової служби України від 30.01.2024 №2245/6/99-00-06-03-02-06 зазначено, що податкові повідомлення-рішення від 19.07.2023 №16/05-99-07-04, №17/05-99-07-04 не підлягають адміністративному оскарженню, але з урахуванням строків давності можуть бути оскаржені до суду у порядку, визначеному чинним законодавством України /а.с. 20-25, том 1/.

Не погодившись із зазначеними податковими повідомленнями-рішеннями податкового органу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та відповідним доводам сторін, суд дійшов таких висновків.

Щодо підстав проведення фактичної перевірки, суд зазначає таке.

Перелік та компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначено Податковим кодексом України. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України).

Як визначено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За змістом пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.3 пункту 75.1 цієї статті фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки визначений статтею 80 Податкового кодексу України, у силу підпунктів 80.2.2 та 80.2.5 пункту 80.2 якої фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів (підпункт 80.2.2);

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального (підпункт 80.2.5).

Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України встановлено, що податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що здійснення перевірки є необхідною передумовою для винесення податкових повідомлень-рішень у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється податковими органами. Тому за відсутності проведеної перевірки як юридичного факту у контролюючого органу відсутня компетенція на винесення податкового повідомлення-рішення.

Така компетенція не виникає в силу самого лише факту вчинення платником податків податкового правопорушення. Для визначення контролюючим органом грошових зобов`язань платникові податків шляхом прийняття податкового повідомлення-рішення в зв`язку допущеними таким платником порушеннями необхідно дотриматися певних умов, а саме: спочатку провести податкову перевірку.

Нормами Податкового кодексу України, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. Невиконання цих вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Аналогічна правова позиція висловлена колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постановах від 16.02.2016 (справа № 826/12651/14), від 27.01.2015 (справа № 21-425а14) та у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.03.2018 (справа № 1570/7146/12), від 24.10.2018 (справа № 808/1746/15) та від 04.02.2019 (справа № 807/242/14).

Водночас, у постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Судом встановлено, що підставою для проведення фактичної перевірки наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 31.05.2023 №2677-п визначає статті 19-1, 20, підпункт 75.1.3 пункту 75.1, підпункти 80.2.2, 80.2.5 пункту 80.2 статті 80, підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України /а.с. 13, том 1/.

Верховний Суд у постанові від 26.03.2024 у справі № 420/9909/23, ухваленої у складі Судової палати, сформулював висновки, за змістом яких податковий контроль здійснюється шляхом прийняття рішення про проведення перевірки у формі наказу, вимоги до оформлення якого не передбачають обов`язку в повному обсязі розкрити в наказі на призначення перевірки зміст інформації та фактів, які вказують на можливе порушення платником податкового законодавства. Відсутня й імперативна вимога щодо розкриття конкретного порушення платником норм, а також про надання відповідних доказів такої несумлінної поведінки. Тобто, якщо відповідний підпункт пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України утримує в собі весь спектр необхідних елементів для визначення підстави для призначення перевірки (як правової, так і фактичної), покликання у наказі на сам лише підпункт пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України можна вважати мінімально допустимим обсягом інформації в розумінні абзацу третього пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України. Тому відсутні підстави вважати, що такий наказ породжує його неоднозначне трактування та/або невизначеність із фактичною підставою перевірки. Відповідно, такий наказ не можна вважати протиправним.

Отже, якщо правовою підставою для проведення перевірки є відповідний підпункт пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, якій містить лише одну фактичну підставу для цього, то зазначення у наказі лише цього підпункту без розкриття його змісту та деталізації обставин не є істотним недоліком наказу, який давав би підстави вважати його протиправним.

Щодо правового змісту підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України в контексті визначення підстави для проведення фактичної перевірки, а також застосування абзацу третього пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України в аспекті достатності відображення в змісті наказу підстав для її проведення, Верховний Суд у постанові від 28.05.2024 у справі № 280/1431/23, ухваленої у складі Судової палати, сформулював висновки, у яких зазначив, що оскільки підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України встановлює в одному підпункті статті дві самостійні (окремі) підстави для проведення перевірки, то у наказі про призначення перевірки контролюючий орган поряд з юридичною підставою у вигляді нумераційного позначення зобов`язаний відобразити конкретну з таких двох фактичних підстав, яка і зумовила прийняття рішення про проведення перевірки, або ж обидві, в обсязі, достатньому для ідентифікації однієї з двох (або обох в сукупності у разі їх наявності). Відображення такої фактичної підстави не обов`язково має бути сформульоване тотожно до змісту правової норми, якою ця підстава встановлена, проте, повинна бути чітко визначена та змістовно відповідати правовій нормі.

У зазначеній постанові суду Судова палата акцентувала увагу на тому, що у разі, якщо фактичною підставою для призначення фактичної перевірки стала наявність (отримання) певної інформації, то контролюючий орган у рішенні про проведення перевірки поряд із посиланням на підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України повинен щонайменше зазначити про "наявність (отримання) інформації щодо можливого порушення" або ж зазначити реквізити документа, який слугував приводом для призначення перевірки і містить таку інформацію. Аналогічно, якщо фактичною підставою для призначення фактичної перевірки стало здійснення відповідних функцій, то контролюючий орган у рішенні про проведення перевірки поряд із посиланням на підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України повинен саме про це зазначити. Відповідно, якщо підставою для призначення перевірки відповідно до підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України стала сукупність фактичних підстав, передбачених цією нормою, то контролюючий орган у рішенні про проведення перевірки поряд із посиланням на підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України має це відобразити у вищезазначений спосіб. Саме такий обсяг інформації у наказі, прийнятому відповідно до підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, можна вважати мінімально достатнім в розумінні абзацу третього пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України щодо зазначення у наказі підстави для проведення перевірки, оскільки надає платнику податків загальне розуміння про підставу її призначення та відповідний предмет перевірки.

За твердженням позивача, у даному випадку контролюючий орган лише обмежився посиланнями на правову норму, однак, не розкрив зміст фактичних даних, які зумовлювали необхідність проведення спірної перевірки.

Так, у наказі зазначена юридична підстава для проведення фактичної перевірки підпункти 75.1.3 пункту 75.1 статті 75, 80.2.2 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80, підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України та у направленнях на перевірку розкривається її мета: дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, введення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами); дотримання законодавства у сфері обігу підакцизних товарів /а.с. 187-188/. Це є мінімально допустимим обсягом інформації в розумінні абзацу третього пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України щодо зазначення у наказі підстави для проведення перевірки.

Таким чином, суд дійшов висновку, що наказ про проведення перевірки не може вважатися оформленим з істотним порушенням вимог чинного законодавства та, як наслідок, такий наказ не можна вважати протиправним.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми "С" №17/05-99-07-04 на суму 3480142,08 грн, суд зазначає таке.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 № 265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За визначеннями, наведеними у статті 2 Закону №265/95-ВР:

фіскальні функції це: а) здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довгострокове зберігання у фіскальній пам`яті реєстратора розрахункових операцій, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; б) здатність програмних реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення для довгострокового зберігання на фіскальному сервері контролюючого органу та багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів;

фіскальний режим роботи це: а) режим роботи опломбованого належним чином реєстратора розрахункових операцій, який забезпечує безумовне виконання ним фіскальних функцій; б) режим роботи програмного реєстратора розрахункових операцій, зареєстрованого у реєстрі таких реєстраторів, що забезпечує реєстрацію розрахункових документів на фіскальному сервері контролюючого органу відповідно до цього Закону;

реєстратор розрахункових операцій пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для виконання платіжних операцій. До реєстраторів розрахункових операцій належать: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахункова операція приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця;

фіскальна пам`ять запам`ятовуючий пристрій у складі реєстратора розрахункових операцій, призначений для одноразового занесення, зберігання і багаторазового зчитування підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, яку неможливо змінити або знищити без пошкодження самого пристрою;

розрахунковий документ документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну;

фіскальний звітний чек документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний фіскальний звітний чек) реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час створення якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься відповідно до фіскальної пам`яті реєстратора розрахункових операцій або фіскального сервера контролюючого органу;

фіскальний звіт документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний фіскальний звіт) реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що застосовується для реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, який містить дані про виконані операції з початку робочої зміни касира;

денний звіт документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить інформацію про денні підсумки розрахункових операцій, проведених з його застосуванням.

Відповідно до статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані, зокрема:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (пункт 1);

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти) (пункт 2).

- застосовувати реєстратори розрахункових операцій, що включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з додержанням встановленого порядку їх застосування (пункт 3).

Згідно з частиною першою статті 8 Закон № 265/95-ВР форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу II Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 №547, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за №918/29048 (далі Порядок №547), суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг, операції з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу, та відповідно до вимог законодавства повинні застосовувати РРО, зобов`язані зареєструвати РРО відповідно до положень цього Порядку та забезпечити його персоналізацію, опломбування та переведення у фіскальний режим роботи.

Згідно зі статтею 13 Закону №265/95-ВР вимоги щодо реалізації фіскальних функцій реєстраторами розрахункових операцій та дотримання вимог щодо забезпечення виконання фіскальних функцій програмними реєстраторами розрахункових операцій для різних сфер застосування встановлюються Кабінетом Міністрів України.

У пункті 2 Вимог щодо реалізації фіскальних функцій реєстраторами розрахункових операцій для різних сфер застосування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18.02.2002 №199 (далі - Вимоги №199), для цілей цих вимог також використовуються такі терміни:

- нефіскальний режим роботи режим роботи реєстратора, в якому не забезпечується безумовне виконання ним фіскальних функцій;

- фіскальна інформація інформація про обсяг розрахункових операцій, проведених через реєстратор у фіскальному режимі роботи, інформація, що міститься в розрахункових документах, інформація, що вноситься до оперативної пам`яті реєстратора за підсумками розрахункової операції, інформація, що вноситься до фіскальної пам`яті за підсумками зміни, контрольна стрічка в електронній формі та контрольно-звітна інформація, яка передається до системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій;

- оперативна пам`ять запам`ятовуючий пристрій у складі фіскального блока реєстратора, де зберігаються поточні дані, обчислені або внесені за допомогою програмного забезпечення реєстратора;

Z-звіт денний звіт з обнуленням інформації в оперативній пам`яті та внесенням її до фіскальної пам`яті реєстратора;

X-звіт денний звіт без обнулення інформації в оперативній пам`яті реєстратора.

Пунктами 11, 14, 15, 17 Вимог №199 встановлено, що реєстратор повинен забезпечувати формування та друкування таких звітів: X-звіту; Z-звіту; звіту про реалізовані товари (надані послуги); періодичних (повного, скороченого); копій документів, що зберігаються у носії контрольної стрічки в електронній формі, за допомогою механізму друку реєстратора.

Чеки всіх звітів повинні містити такі загальні реквізити: назву і адресу господарської одиниці; індивідуальний номер платника, перед яким друкуються великі літери "ПН". У разі коли суб`єкт підприємницької діяльності не зареєстрований як платник ПДВ, замість індивідуального номера платника повинен бути надрукований ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ (для юридичних осіб) або ідентифікаційний номер згідно з ДРФО (для фізичних осіб), а замість літер "ПН" - літери "ІД"; фіскальний номер реєстратора, перед яким друкуються великі літери "ФН"; заводський номер реєстратора; логотип виробника.

Чек X-звіту повинен додатково містити такі дані (всі підсумки та суми обчислюються з початку зміни до моменту формування X-звіту): підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги) за кожною ставкою ПДВ окремо; літерні позначення та відповідні ставки ПДВ у відсотках; суми ПДВ за кожною ставкою; підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги), продаж (надання) яких не підлягає обкладенню ПДВ; загальний підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги) з розбивкою за формами оплати; підсумок розрахункових операцій та суми ПДВ відповідно до абзаців другого, четвертого, п`ятого, шостого цього пункту за сумами коштів, виданих покупцям (споживачам послуг), якщо такий підсумок не дорівнює нулю; суми готівки за операціями "службового внесення" та "службової видачі"; дату і час друкування чека X-звіту.

Чек Z-звіту фіскальний звітний чек повинен додатково містити такі дані (всі підсумки та суми обчислюються за зміну): підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги) за кожною ставкою ПДВ окремо; літерні позначення та відповідні ставки ПДВ у відсотках, а також дати їх останнього занесення (якщо таке занесення проводилося у день друкування даного фіскального звітного чека); суми ПДВ за кожною ставкою; підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги), продаж яких не підлягає обкладенню ПДВ; загальний підсумок розрахункових операцій за реалізовані товари (надані послуги) з розбивкою за формами оплати; підсумок розрахункових операцій та суми ПДВ відповідно до абзаців другого, четвертого, п`ятого, шостого цього пункту за сумами коштів, виданих покупцям (споживачам послуг), якщо такий підсумок не дорівнює нулю; суми готівки за операціями "службового внесення" та "службової видачі"; кількість касових чеків (квитанцій), виданих за зміну, окремо за реалізованими товарами (наданими послугами) та виданими коштами; номер, дату і час друкування фіскального звітного чека; повідомлення про обнулення регістрів денних підсумків оперативної пам`яті та дійсність фіскального звітного чека. У разі призначення реєстратора для роботи з декількома валютами чек Z-звіту повинен додатково містити підсумки розрахункових операцій щодо кожної валюти окремо.

Таким чином, відповідно до пунктів 15 та 17 Вимог № 199 чек X-звіту повинен додатково містити всі підсумки та суми обчислень з початку зміни до моменту формування X-звіту, а чек Z-звіту фіскальний звітний чек повинен додатково містити всі підсумки та суми обчислень за зміну.

При цьому вбачається, що різниця між Z- та X-звітами полягає у їх формуванні, а саме, Z-звіт, який містить всі підсумки та суми за зміну, формується з обнуленням інформації в оперативній пам`яті, тоді як X-звіт, який містить суми обчислень з початку зміни до моменту його створення, формується без обнулення інформації в оперативній пам`яті. Хоча такі звіти у будь-якому випадку є денними звітами, що містять фіскальну інформацію, тобто інформацію про обсяги розрахункових операцій, проведених через РРО у фіскальному режимі роботи.

У додаткових поясненнях від 25.06.2024 позивач зазначив, що 01.06.2023 о 13:10 год. відбулося закриття зміни, що підтверджується Z-звітом, інформація про який наявна на сервері податкового органу, у зв`язку з чим є відомою як контролюючому органу при проведенні фактичної перевірки, так і податковому органу при прийнятті податкового повідомлення-рішення, оскільки Z-звіт є денним звітом з обнуленням інформації в оперативній пам`яті та внесенням його до фіскальної пам`яті реєстратора (закриття зміни) та передачею по бездротових каналах зв`язку на сервер податкового органу. За доводами позивача, після закриття зміни шляхом роздрукування Z-звіту, 01.06.2023 о 13:16 год. було здійснено відкриття зміни та в Х-звіті, що був роздрукований 01.06.2023 о 13:37 год. У ході проведення фактичної перевірки, відображено відомості про здійснення реалізації товарів (надання послуг) за період, починаючи з моменту відкриття зміни о 13:16 год. та до моменту формування Х-звіту о 13:37 год., що повністю відповідає Вимогам щодо реалізації фіскальних функцій реєстратором розрахункових операцій.

Матеріалами справи встановлено, що при проведені контрольно-розрахункової операції оператором АЗС видано чеки РРО з.н. НД 04000265 ф.н. НОМЕР_1 за номерами №45066 від 01.06.2023 об 12 год.41 хв. на суму 82,00 грн та №45065 від 01.06.2023 об 12 год. 39 хв. на суму 31,00 грн, у яких присутня надпис "фіскальний чек" /а.с. 63, 64, том 2/.

Контролюючий орган посилається на відсутність в інформаційних базах даних податкової служби станом на 11.07.2023 інформації зі звітами чеків РРО №45066 та №45065 за 01.06.2023 /а.с.34-35, том 2/.

Водночас, інформація про фіскальні чеки від 01.06.2023 за №45066 та за №45065 зазначена у базі даних Державної податкової служби, що підтверджується відповідними роздруківками /а.с. 63-64, том 2/.

Також відповідно до відповіді Державної податкової служби України від 20.01.2025 №1805/6/99-00-20-02-05-06 згідно з даними інформаційно-комунікаційних систем ДПС фіскальні чеки ТОВ "Лакі Пєтрол" за №45065, №45066 сформовані РРО з фіскальним номером , надійшли до ДПС 01.06.2023 /а.с. 42, том 4/.

У судовому засіданні 18.12.2024 свідок ОСОБА_1 зазначив, що приймав участь у проведені фактичної перевірки ТОВ "Лакі Пєтрол" за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Захарченка. Свідок стверджував про відсутність фіскальних чеків №45065, №45066 в РРО, зазначив про можливість надання доказів відсутності наведених фіскальних чеків в РРО.

Суд зауважує, що станом на 12.02.2025 відповідачем, його посадовими особами, ГУ ДПС у Дніпропетровській області, зокрема, свідком (посадовою особою ГУ ДПС у Дніпропетровській області) не надано доказів відсутності фіскальних чеків №45065, №45066 в РРО, на противагу позивачем надано лист Державної податкової служби України від 20.01.2025 №1805/6/99-00-20-02-05-06, який спростовує доводи відповідача/показання свідка.

Суд звертає увагу, що механізм передачі електронних копій розрахункових документів, фіскальних звітних чеків РРО/ПРРО, фіскальних звітів ПРРО, дротовим або бездротовими каналами зв`язку до органів ДПС, встановлено Порядком передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 № 1057.

Відповідно до цього Порядку суб`єкти господарювання, які використовують РРО (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та РРО, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі), повинні подавати до органів ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці у пам`яті РРО або пам`яті модемів, які до них приєднані.

Цей процес відбувається за допомогою системи зберігання і збору даних РРО (далі - СЗЗД РРО) загальнодержавної системи, призначеної для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України.

СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО.

Система обліку даних РРО (далі - СОД РРО) інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій і програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

Механізм функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (СОД РРО), щодо отримання від РРО та ПРРО визначених законодавством даних та збереження таких даних у базі даних інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС України, встановлено Порядком функціонування Систему обліку даних реєстраторів розрахункових операцій, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 05.08.2020 № 477.

Відповідно до цього Порядку СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

СОД РРО забезпечує: 1) функціонування у цілодобовому режимі; 2) інтеграцію та обмін даними з фіскальним сервером контролюючого органу та іншими інформаційними системами ДПС; 3) обробку даних, отриманих від Системи збору і зберігання даних РРО, побудованої за технологією Національного банку, та від фіскального сервера контролюючого органу; 4) збереження даних про реєстрацію, перереєстрацію, скасування реєстрації РРО/ ПРРО; 5) збереження документів: створених РРО, що переведені у фіскальний режим роботи; створених ПРРО, що зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу, або створених в режимі офлайн з присвоєними ПРРО фіскальними номерами з діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу, та переданих до фіскального сервера контролюючого органу після завершення режиму офлайн у порядку, встановленому статтею 7 Закону; 6) можливість надання через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 розділу II Податкового кодексу України, даних про розрахунковий документ на запит покупця (споживача).

Судом встановлено, що 01.06.2023 о 13:10 відбулося закриття зміни, що підтверджується Z-звітом /а.с.257 зворот, том 1/, інформація про який наявна на сервері податкового органу.

Отже, суд погоджується з доводами позивача, що ця інформація була відома як контролюючому органу при проведенні фактичної перевірки, так і податковому органу при прийнятті податкового повідомлення-рішення, оскільки Z-звіт є денним звітом з обнуленням інформації в оперативній пам`яті та внесенням його до фіскальної пам`яті реєстратора (закриття зміни) та передачею по бездротових каналах зв`язку на сервер податкового органу.

Таким чином, після закриття зміни шляхом роздрукування Z-звіту, 01.06.2023 о 13-16 годин було здійснено відкриття зміни та в Х-звіті, що був роздрукований 01.06.2023 о 13-37 годині у ході проведення фактичної перевірки, відображено відомості про здійснення реалізації товарів (надання послуг) за період, починаючи з моменту відкриття зміни о 13-16 годин та до моменту формування Х-звіту 01.06.2023, що відповідає Вимогам № 199 щодо реалізації фіскальних функцій реєстратором розрахункових операцій. При цьому Z-звіт за 01.06.2023 відповідно до вимог чинного законодавства знаходиться, як звітний документ, що формується РРО, на сервері податкового органу.

Водночас, інформація про фіскальні чеки від 01.06.2023 за №45066 та за №45065 зазначена у базі даних Державної податкової служби, що підтверджується відповідними роздруківками /а.с. 63-64, том 2/.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наявність в базах даних СОД РРО ДПС України інформації про фіскальні чеки з РРО 04000265 ф.н. , у тому числі з даними сум розрахункових операцій підтверджує правомірність та правильність застосування ТОВ "Лакі Пєтрол" цього РРО на АЗС за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Генерала Захарченка, що зареєстрований, опломбований у встановленому законодавством порядку, переведеного у фіскальний режим та з дотриманням виконання фіскальних функцій.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Водночас, оскільки при розгляді справи не підтверджено встановлене контролюючим органом порушення позивачем вимог Закону №265/95-ВР, то і відсутні підстави для застосування фінансових санкцій за статтею 17 Закону №265/95-ВР.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що спірне податкове повідомлення-рішення №17/05-99-07-04 на суму 3480142,08 грн не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо висновків контролюючого органу про порушення позивачем вимог пункту 85.2 статті 85 Податкового кодексу України, суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 85.2 статті 85 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Пунктом 85.8. статті 85 Податкового кодексу України передбачено, що посадова (службова) особа контролюючого органу, яка проводить перевірку, у випадках, передбачених цим Кодексом, має право отримувати від платника податків або його законних представників копії документів, що належать до предмета перевірки. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідно до пункту 85.4 статті 85 Податкового кодексу України при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Згідно з пунктом 85.1 статті 85 Податкового кодексу України забороняється витребування документів від платника податків будь-якими посадовими (службовими) особами контролюючих органів у випадках, не передбачених цим Кодексом.

Положеннями пунктів 85.6, 85.7 статті 85 Податкового кодексу України передбачено, що у разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис.

Отримання копій документів оформляється описом. Копія опису, складеного посадовими (службовими) особами контролюючого органу, вручається під підпис платнику податків або його законному представнику. Якщо платник податків або його законний представник відмовляється від засвідчення опису або від підпису про отримання копії опису, то посадові (службові) особи контролюючого органу, які отримують копії, роблять відмітку про відмову від підпису.

Відповідно до пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.

Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами 1 - 5 цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.

У постанові від 08.11.2021 у справі №640/21601/19 Верховний Суд зазначив, що в частині ненадання документів під час здійснення податкового контролю склад вказаного правопорушення полягає саме в поведінці платника податків, направленої на ухилення ним від виконання обов`язку з надання контролюючим органам оригіналів чи копій документів на їх законну вимогу, тим самим створюючи перешкоди для здійснення податкового контролю. У той же час у разі відсутності підстав для висновку про створення перешкод у його здійсненні, в тому числі шляхом ухилення від надання документів чи їх копій, зокрема через поважні та об`єктивні причини, поведінку платника податків не можна кваліфікувати як таку, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктом 121.1 статті 121 Податкового кодексу України. Не підпадає під таку кваліфікацію поведінка платника податків і у разі, якщо під час перевірки ним надані усі наявні у нього документи, але вони визнані контролюючим органом такими, що не в повній мірі підтверджують правильність даних податкового обліку. У такому випадку контролюючий орган має підстави для констатації помилок у податковому обліку із встановленням відповідного складу податкового порушення та застосуванням відповідних наслідків у вигляді визначення грошових зобов`язань за наявності для цього підстав.

Водночас, контролюючим органом не доведено, що позивач ухилявся від надання документів до перевірки.

Контролюючим органом не складався акт про ненадання в повному обсязі до проведення перевірки запитуваних документів та в акті фактичної перевірки не зазначено конкретного переліку документів не наданих платником податків.

За таких обставин, суд вважає, що податкове повідомлення-рішення форми "ПС" №16/05-99-07-04 на суму 2040,00 грн підлягає скасуванню.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна надати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Нормами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, враховуючи задоволення позову, на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати, сплачені позивачем за подання цього позову у розмірі 30280,00грн.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 132, 139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Лакі Пєтрол" (вул. Каденюка Леоніда, 4-Б, м. Полтава, Полтавський район, Полтавська область, ) до Головного управління ДПС у Донецькій області (вул. Італійська, буд. 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515, код ЄДРПОУ ВП 44070187) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 19.07.2023 №17/05-99-07-04, №16/05-99-07-04.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (вул. Італійська, буд. 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515, код ЄДРПОУ ВП 44070187) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Лакі Пєтрол" (вул. Каденюка Леоніда, 4-Б, м. Полтава, Полтавський район, Полтавська область, ) судові витрати зі сплати судового збору загальному розмірі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 19.02.2025.

Суддя Т.С. Канигіна