Справа № 697/2897/24
Суддя: Колісник Л. О.
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 697/2897/24
провадження № 2-а/697/5/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Канів

Канівський міськайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Колісник Л.О.,

за участі секретаря судового засідання Румини М.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Каневі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення правил рибальства,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 23.12.2024 звернувся в суд із позовом до Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, в якому просить визнати дії головного державного інспектора Черкаського рибоохоронного патруля Палажченка А.Ю. щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності протиправними; скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення №000969 від 13.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за с.3 ст.85 КУпАП; адміністративну справу стосовно ОСОБА_1 за ч.3 ст. 85 КУпАП закрити; у разі скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 000969 від 13.12.2024, зобов`язати Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області провести службове розслідування та надати правову оцінку діям ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 01.12.2024 у м. Канів близько 19:00 год. головним державним інспектором Черкаського рибоохоронного патруля Палажченком А.Ю. відносно позивача складено адміністративний протокол №000969 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення пов`язане з порушенням правил рибальства. У подальшому 13.12.2024 ОСОБА_2 винесено постанову №000969, у якій зазначено, що 01.12.2024 близько 19:00 год. ОСОБА_1 перебував у 2 км зоні Канівської ГЕС м. Канів, де виловив рибу в кількості 15 шт. (судаків), чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 85 КУпАП. Вказаною постановою до нього застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 170 грн та накладено зобов`язання відшкодувати збитки завдані рибному господарству України в сумі 53 805 грн. Позивач з постановою не погоджується, зазначає, що її було складено з порушенням процесуального законодавства та за відсутності події правопорушення. Також позивач вказує, що 01.12.2024 він разом зі своїм товаришем ОСОБА_3 перебував на узбережжі р.Дніпро в адміністративних межах м.Канів поряд з Канівською ГЕС, де збирались ловити рибу, однак не встигли зловити жодної. Близько 18:30 год. до них підійшли інспектори Черкаського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та почали з ними сваритись, поводили себе зверхньо і фіксували процес спілкування на мобільний телефон. У ході розмови інспекторами їм та двом іншим рибалкам роз`яснено, що вони знаходяться в забороненому місці для любительського рибальства, а потім зібрали рибу в кількості 15 штук судаків з узбережжя протяжністю близько 50 м, склали в мішок та пояснили йому та ОСОБА_3 , що мають намір вказану рибу розділити на двох оскільки вони вчинили вказане правопорушення спільно. Інші двоє рибалок безперешкодно покинули зазначене місце. Після цього його та ОСОБА_3 було опитано поліцейськими. Інспектора склали протоколи про адміністративні правопорушення відносно нього, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 , незважаючи на пояснення про те, що риби вони не виловили. При цьому їм не було роз`яснено прав та не залучено понятих. 20.12.2024 він, ОСОБА_1 , отримав повідомлення про складення адміністративного протоколу відносно нього за ч.3 ст 85 КУпАП, накладення штрафу в сумі 170 грн та зобов`язання відшкодувати збитки завдані рибному господарству України в сумі 53805 грн. Таку ж постанову отримав ОСОБА_3 . Позивач вказує що йому та ОСОБА_3 нараховані збитки за вилов 15 судаків кожним, хоча вилучено було загалом 15 штук судаків. Вказує, що при винесенні постанови порушено вимоги ст. 280 КУпАП без з`ясування обставин справи та за відсутності доказів. Також при складенні протоколу були залучені як свідки співробітники поліції, що також свідчать про порушення законодавства. Оскаржувана постанова не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії.

29.01.2025 до суду від Управління державного агентства з розвитку міліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову повністю. В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначає, що 01.12.2024 складено протокол відносного ОСОБА_1 за ч.2 ст. 85 КУпАП за порушення пп.1 п.3 р.4 та п.3 р.1 Додаток 3 до Правил любительського рибальства (п.3 розділу ІІ)- заборона добування вилову водних біоресурсів протягом усього року у річці Дніпро - у Канівському водосховищі униз від греблі Київської ГЕС на відстані 2 км Кременчуцькому - униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км. Відповідно до положення ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається також прізвище адреси свідків. Як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликано кожну особу, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі. Позивача було повідомлено про те, що відносно нього буде складена постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.85 КУпАП. Відповідач зазначає, що протокол від 01.12.2024 серії ЧК 000969 складено у відповідності до ст. 256 КУпАП, а постанова від 13.12.2024 № 000969 -у відповідності до ст. 283 КУпАП. Твердження позивача щодо кількості виловленої риби судака, а саме 30 штук, є необґрунтованим, так як на звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 17.12.2024 та 30.12.2024 направлено відповіді щодо солідарного стягнення завданого збитку.

Ухвалою суду від 26.12.2024 прийнято до розгляду адміністративний позов, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб.

Ухвалою суду від 31.01.2025 задоволено клопотання Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області про призначення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання. У задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без руху відмовлено.

У судовому засіданні позивач позов підтримав з підстав, заявлених у позові, суду пояснив, що він правопорушення не вчиняв. На місці події був, хотів ловити рибу, але не встиг. Біля них ловили рибу двоє невідомих йому рибалок. Інспектори підійшли та забрали у одного рибалки рибу із рюкзака, інший висипав рибу у воду, частину якої інспектори також вилучили. Після цього двоє невідомих рибалок безперешкодно покинули берег річки, а на нього, ОСОБА_1 та на ОСОБА_3 склали адмінматеріали та повідомили, що збитки за вилучену рибу у кількості 15 штук розділять на нього, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 . На його пояснення інспектори рибоохоронного патруля не зважали, склали кілька протоколів, які йому направили поштою. Протоколи мають один і той же номер, але відрізняються за змістом. Поліцейські зазначені у одному із протоколів як учасники. Інспектори також висловлювали обурення, що їм доводиться працювати у свій вихідний день. Вважає також неправильним покладення шкоди за вилов риби по 15 штук на нього та ОСОБА_3 .

У судове засідання після оголошеної перерви позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, у задоволенні позову просить відмовити.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч. 6 ст. 55 Конституції України закріплено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з ч. 3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно зі ст.3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цьогоЗакону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про тваринний світ» дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України визначені Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» (далі Закон).

Відповідно до ст. 6 Закону державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Згідно із ст. 10 Закону посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Аналогічні повноваження надані органам рибоохорони, як природоохоронним органам, статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» та пунктом 6 розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512.

Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512, передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених статтею 50,частинами третьою - п`ятою статті 85, статтями 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, статтею 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів,статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Статтею 34 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та статтею 35 Закону України «Про тваринний світ», визначено, що користувачі водних біоресурсів зобов`язані безперешкодно допускати в місця відтворення, добування, зберігання, утримання, на рибоприймальні пункти та місця реалізації водних біоресурсів, на рибальські судна та інші плавучі засоби, зайняті в технологічному процесі, представників центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, надавати на їх вимогу документи щодо обліку та використання водних біоресурсів, своєчасно виконувати їхні вимоги та письмові розпорядження, які базуються на засадах цього Закону та інших нормативно-правових актів у галузі рибного господарства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з абз. 4, 5 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 01.12.2024 та постанови постанови № 000969 від 13.12.2024, складеної головним державним інспектором Черкаського рибоохоронного патруля Палажченком А.Ю. , 01.12.2024 близько 19:00 гр. ОСОБА_1 здійснював вилов риби за спільною домовленістю, в р. Дніпро у забороненій 2 км зоні Канівської ГЕС, рибу зловив, судак - 15 штук, збитки - 53805 грн, чим порушив п.1 п.3 р.4 Правил любительського рибальства та скоїв правопорушення передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. За вчинене правопорушення на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

Відповідно до положень ч.3 ст.85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил рибальства.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З огляду на ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно достатті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли маються підстави для звільнення від доказування. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести правомірність своїх дій чи бездіяльності, а позивач зобов`язаний довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Заперечуючи свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, позивач ОСОБА_1 зазначив, що не здійснював вилов риби у зазначений у постанові час та місці.

Дослідивши матеріали справи у судовому засіданні, зокрема, CD диск, наданий відповідачем, виявлено, що на вказаному носії інформації відсутні будь-які аудіо чи відеозаписи.

Крім протоколу про адміністративне правопорушення № 000969 від 01.12.2024, інших доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 суду не надано.

Водночас суд зазначає, що сам протокол про адміністративне правопорушення не може бути достатнім доказом вчинення особою адміністративного правопорушення. Крім того, такий не підписаний особою, щодо якої він складений, письмові пояснення ОСОБА_1 чи свідків у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, відповідач не надав суду докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, які стали підставою для винесення оспорюваної постанови.

Крім того, для вирішення питання правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до ч.3 ст.85 КУпАП встановленню підлягають наступні обставини: чи вчинені особою відповідні дії (бездіяльність), що становлять об`єктивну сторону вказаного правопорушення та стали підставою для прийняття рішення про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, посадова особа відповідача при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача не врахувала вимоги даної статті щодо встановлення всіх обставин, які мали значення для вирішення справи, зокрема дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини, за яких було вчинено правопорушення, зокрема чи не було вчинено позивачем певні дії в умовах крайньої необхідності, чи єобставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи наявний в діях позивача склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП.

В матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 , яке вручене позивачу 15.12.2024. Інших відомостей, які б свідчили про своєчасне сповіщення ОСОБА_1 про розгляд посадовими особами Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 85 КУпАП суду не надано.

Відповідач та його представник, не надали суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення посадова особа дотрималася вимог 280 КУпАП орган та при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача врахувала вимоги щодо встановлення всіх обставин, які мали значення для вирішення справи.

Крім того, статтею 268 КУпАП визначені права особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Ці особи мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; за дорученням особи, яка його запросила, від її імені подавати скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу, а також мають інші права, передбачені законами України.

Згідно ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст.279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідач та його представник в порушення ч.2 ст.77 КАС України не надали суду доказів, що розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбувався відповідно до вказаних вище вимог КУпАП.

Крім того, із матеріалів даної справи не вбачається, що відповідач чи його представники вжили всіх заходів щодо надання позивачу можливості реалізувати його права, передбачені ст. 268 КУпАП, в тому числі брати участь у розгляді справи, подавати докази, заявляти клопотання.

З огляду на надані суду докази суд дійшов всисновку, що при винесені оскаржуваної постанови не з`ясовано всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Матеріали справи не містять належних доказів що оскаржувана постанова прийнята в спосіб, який передбачений нормами КУпАП. Зокрема, оскаржувана постанова прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а також, при розгляді справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності були порушені його права, в тому числі право на захист, що є, на думку суду підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити частково, скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №000969 від 13.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 85 КУпАП та направити справу на новий розгляд до Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області.

В іншій частині позову необхідно відмовити, оскільки за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний суд має право ухвалювати лише такі рішення, які передбачені ч. 3 ст. 286 КАС України.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 77, 90, 241-246, 286 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №000969 від 13.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч..3 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та направити справу на новий розгляд до Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Головуючий Л . О . Колісник