Справа № 160/29004/24
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.10.2024 №1975к про застосування до Інспектора відділу дільничних офіцерів поліції Управління превентивної діяльності ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Позовні вимоги обгрунтовано тим, що оскаржуваний наказ є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийнятий з порушенням норм чинного законодавства. Вважає, що на час прийняття наказу у відповідача були відсутні фактичні підстави для застосування дисциплінарного стягнення. На думку позивача, відповідачем порушено порядок службового розслідування. Відтак, вважає, притягнення його до дисциплінарної відповідальності є незаконним. Просив розглянути справу в порядку загального провадження та заявив клопотання про витребування доказів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить в задоволенні позову відмовити, оскільки за результатами службового розслідування обставини допущення порушення службової дисципліни позивачем знайшли своє підтвердження, тому були наявні підстави для видання оскаржуваного наказу. Відповідач стверджує, що наказ було видано уповноваженою особою у передбаченому законом порядку, з урахуванням результатів службового розслідування, проведеного у строки, порядок і спосіб, передбачений Дисциплінарним статутом НПУ і обраний вид дисциплінарного стягнення відповідає вимогам Дисциплінарного статуту НПУ та тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку. Відтак, вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.
Від позивача до суду надійшла заява про поновлення строку на подання заяви про зміну (уточнення) підстав позову, яка обгрунтована тим, що повне ознайомлення з матеріалами справи, а саме: з матеріалами службового розслідування відбулось 12.12.2024, тобто також після визначеного процесуальним законом тридцяти денного строку для зміни (уточнення) підстав позову. Отже останнім днем подання заяви про зміну (уточнення) підстав позову є 04.12.2024 таким чином строк позивачем пропущено, але з поважних причин.
Суд доходить висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про уточнення підстав позову.
В заяві про уточнення підстав позву, позивач зазначає, що під час проведення службового розслідування не враховано, що за час служби в Національній поліції позивач зарекомендував себе позитивно, не враховано, що до позивача раніше дисциплінарні стягнення не застосовувались. Також позивач вказує, що відповідачем не наведені жодні пояснення та не надані докази, які б підтверджували факт використання позивачем відомостей з вказаної системи саме в особистих цілях або ж їх розголошення. Також, відсутні докази заподіяння позивачем матеріальної шкоди будь-яким іншим особам. Позивач вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає таке.
Так, на підставі доручення від 12.01.2024 №13/4-116 «Про закріплення відповідальних посадових осіб управління превентивної діяльності ҐУНП за організацію взаємодії поліцейськими ГУНП ТЦКСП з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки» призначено відповідальною особою за організацію взаємодії поліцейських ГУНП з ТЦКСП в області інспектора відділення поліції Криворізького районного управління поліції ГУНІ в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (у складі робочої групи на підставі доручення ГУНП від 19.09.2023 Nє 5036/103/01-2023), а у разі його відсутності - старшого інспектора відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 , для забезпечення контролю за станом взаємодії поліцейських ГУНП з ТЦКСП та постановкою на облік до ІП «Призовник, військовозобов`язаний резервіст» ІС ІПНП осіб, які вчинили адміністративні правопорушення передбаченні ст. 210, 210-1 КУпАП, з метою їх виявлення та подальшого доставлення до відповідного районного (міського) ТЦКСП.
Дорученням від 21.02.2024 №13/4-478 призначено відповідальним за організацію та взаємодію з ТЦКСП дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , який перебував у складі робочої групи в УПД ГУНІ, а у разі його відсутності інспектора відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , для забезпечення контролю за станом взаємодії поліцейських ГУНП з ТЦКСП та постановкою на облік до ІІ «Призовник, військовозобов`язаний резервіст» ІТС ІПНП осіб, які вчинили адміністративні правопорушення передбаченні ст. 210, 210-1 КУпАП, з метою їх виявлення та подальшого доставлення до відповідного районного (міського) ТЦК та СП.
Під час моніторингу інформаційної безпеки та конфіденційності інформації під час користування інформаційно - комунікаційною системою «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), УАП ГУНП проведено аналіз стану формування інформаційної підсистеми «Призовник, військовозобов`язаний, резервіст».
З`ясовано, що з 01.03.2024 відповідальними поліцейськими підрозділів превенції із зазначеної підсистеми здійснено видалення 530 карток відносно ухилянтів та осіб, які підлягають призову й відмовляються виконувати правила військового обліку. Із зазначеної кількості лише 11 карток були видалені поліцейськими територіальних підрозділів, які призначені відповідальними особами за взаємодію з ТЦК та СП, усі інші 519 карток видалені з обліку трьома поліцейськими управління превентивної діяльності ГУНІ, до функцій яких відноситься лише контроль за постановкою на облік зазначеної підсистеми осіб, що вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУПАП. Основну масу видаленої інформації з ІІ «Призовник військовозобов`язаний, резервіст» здійснено у березні 2024 року, кількість яких склала 350 осіб, з яких 29 до підсистеми не вносилась інформація щодо підстав зняття з обліку.
Наказом №1871 від 02.09.2024 про організацію проведення службового розслідування начальником ГУНП в Дніпропетровській призначено службове розслідування за відомостями викладеними у доповідній записці Начальника УІАП ГУНІ в Дніпропетровській області щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських УПД ГУНП під час здійснення коригування до ІП «Призовник, військовозобов?язаний, резервіст» та затверджено склад дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування.
Наказом від 16.09.2024 №1953 про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 02.09.2024 №1871, було продовжено строк проведення службового розслідування на 15 календарних днів.
Комісією ГУНП у формі письмового провадження розглянуто справу за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УІПА ГУНП від 14.08.2024 «Про стан формування ІП «Призовник, військовозобов`язаний, резервіст» щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських УПД ГУНІ під чac здійснення коригування до ІП «Призовник, військовозобов`язаний, резервіст» встановлено наступне.
Опитано інспектора відділу дільничних офіцерів поліції управління превентивної діяльності ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що відповідно до доручення УПД ГУНП він та капітан поліції ОСОБА_4 закріплені відповідальними особами за лінією роботи пов`язаною з ТЦК та СП. В січні місяці надійшла усна вказівка щодо мінімізації задвоєних карток в ІІ «Призовник». На виконання цієї вказівки постійно здійснювався моніторинг та видалення лише задвоєних прізвищ. УІАП ГУНП надано доступ до вкладки ІІ «Призовник» не тільки для контролю, але й для внесення коригування інформації. В доповідній записці вказано що під його логіном видалялись не тільки здвоєнні прізвища.
ОСОБА_1 зазначив, що протягом робочого дня іноді виходив з кабінету та могли заходити інші поліцейські, з системи «Цунамі» виходив не постійно. Хто під його логіном міг видаляти осіб з системи ІП «Призовник» йому не відомо. За даним фактом пояснити більше нічого не може.
Комісією з проведення службового розслідування зазначено, що в ході проведення службового розслідування виникли додаткові питання до старшого лейтенанта ОСОБА_1 , для чого останнього було викликано 24.09.2024 до службового кабінету. На вимогу членів комісії надати відповіді на додаткові питання останній зазначив, що надавав свої пояснення 17.09.2024.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не надавав відповіді на поставлені питання посилаючись на раніше наданні пояснення членами дисциплінарної комісії було розпочато відеофіксацію зазначених обставин на мобільний телефон ОСОБА_5 .
Згідно доручень УПД ГУНП від 12.01.2024 №13/4-116, від 21.02.2024 №13/4-478 та від 29.04.2024 №13/4-1010 «Про закріплення відповідальних посадових осіб управління превентивної діяльності ГУНП за організацію взаємодії з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки» вбачається, що старшим лейтенантом ОСОБА_1 допущено порушення п. 2 зазначених доручень.
Згідно наданих даних з УІАП ГУНП в Дніпропетровській області (відомості УІАП щодо вилученої інформації в ІП «Призовник, військовозобов`язаний резервіст» направлених супровідним листом УІАП ГУНП від 24.09.2024 №26/6797) проведено вибірковий аналіз карток осіб, в ході якої встановлено, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 видалено інформацію, щодо 120 осіб, зокрема:
13 березня 2024 року здійснено видалення інформації за картками: - ОСОБА_6 (ID НОМЕР_1 ).
15 березня 2024 року: - ОСОБА_7 (ID НОМЕР_2 ); ОСОБА_8 ( НОМЕР_3 );
27 березня 2024 березня: - ОСОБА_9 (ID НОМЕР_4 );
29 березня 2024 року: - ОСОБА_10 (ID НОМЕР_5 );
03 березня 2024 року: - ОСОБА_11 (ID НОМЕР_6 ).
Додатково з`ясовано, що 21.02.2024 старшим лейтенантом поліції Ломакою А. В. підписано зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних а саме: здійснювати вхід до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - системи ІНІ) з використанням тільки власного облікового запису (логін та пароль) та зберігати в таємниці від інших пароль для входу; не передавати, в будь-яких випадках, свої облікові дані (логін та пароль) іншим особам; не опрацьовувати інформацію або пошукові запити до інформаційних підсистем системи, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, у тому числі на прохання сторонніх осіб; не використовувати інформацію з системи ІПНІ з приватною або будь - якою іншою метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків; не фотографувати, не копіювати та не розповсюджувати інформацію з системи ІПНІ у випадках, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків; терміново здійснити зміну паролю доступу до системи ІПНП у випадку виникнення підозри щодо компрометації логіну і паролю доступу (отримання інформації про пароль доступу сторонніми особами); здійснювати вихід з системи ІПНП після завершення роботи, або тимчасового залишення робочого місця. Він попереджений, що у разі порушення ним цього зобов`язання він буде нести відповідальність, передбачену законодавством.
Таким чином, старшим лейтенантом поліції Ломакою А. В. порушено п. 2 доручення УПД ГУНП від 12.01.2024 №13/4-116, від 21.02.2024 №13/4-478 та від 29.04.2024 №13/4-1010, вимоги п 6 р. 4 Положення «Про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, а також безпідставне видалення даної категорії осіб з бази даних ІІІ «Призовник, військовозобов`язаний резервіст» сприяло уникненню від мобілізації притягненню у подальшому до адміністративної відповідальності за ст. 210 чи ст. 210-1 КУпАП.
З матеріалів справи вбачається, що опитано старшого інспектора відділу дільничних офіцерів поліції управління превентивної діяльності ГУНП майора поліції ОСОБА_12 , який пояснив, що він працює в управлінні превентивної діяльності на посаді старшого інспектора відділу дільничних офіцерів поліції. Його робочий кабінет 205 поруч в кабінеті 204 працює старший інспектор ВДОП УПД ГУНП Агруч А. С. та інспектор ВДОП УПД ГУНП ОСОБА_1 , він повідомив, що не бачив щоб хтось із сторонніх осіб був у них у кабінеті, також він не бачив, що кабінет залишали не зачиненим.
Опитано інспектора відділу дільничних офіцерів поліції управління превентивної діяльності ГУНП капітана поліції ОСОБА_13 , який надав аналогічне пояснення як і майор поліції ОСОБА_12 .
Опитаний заступник начальника відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП підполковник поліції ОСОБА_14 , який пояснив, що наприкінці серпня поточного року йому стало відомо про те, що з березня по червень інспектор відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП ОСОБА_1 , інспектор відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП ОСОБА_4 та інспектор відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП, ОСОБА_2 видалили з ІІІ «Призовник, військовозобов`язаний, резервіст» інформаційні картки відносно осіб які вчинили адміністративні правопорушення передбачені ст. ст. 210, 210-1 КУпАП. У подальшому, зі слів ОСОБА_1 йому стало відомо, що він начебто видалив дублюючі картки, проте вказівок він нікому не надавав та жодних розпоряджень з боку керівництва не надходило.
Дисциплінарна комісія склала висновок службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника УІАП ГУНП, який було затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області.
За результатами проведеного службового розслідування наказом від 11.10.2024 №1975к до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Не погодившись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 2 статті 6 та частини 2 статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 №580 "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580).
Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (стаття 1 Закону №580).
Згідно зі статтею 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції".
За приписами частин 1 статті 8 Закону №580, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з частиною 1, 2 статті 18 Закону №580, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Відповідно до статті 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Діяльність поліції, пов`язана із захистом і обробкою персональних даних, здійснюється на підставах, визначених Конституцією України, Законом України "Про захист персональних даних", іншими законами України.
Згідно з статтею 24 Закону №580 володільці, розпорядники персональних даних та треті особи зобов`язані забезпечити захист цих даних від випадкових втрати або знищення, від незаконної обробки, у тому числі незаконного знищення чи доступу до персональних даних.
Згідно з статтею 27 Закону № 580 інформація про доступ до реєстру та бази (банку) даних повинна фіксуватися та зберігатися в автоматизованій системі обробки даних, включно з інформацією про особу, яка отримала доступ, та про обсяг даних, доступ до яких було отримано.
Кожна дія особи щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів, передбачених статтями 25-27 цього Закону, фіксується у спеціальному електронному архіві інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якої отримано відомості.
В електронному архіві фіксуються прізвище, ім`я, по батькові, посада та номер спеціального жетона (в разі наявності), вид отриманої інформації, реєстр, з якого отримувалася інформація, час отримання інформації та інші дані, необхідні для ідентифікації особи, яка отримувала інформацію з інформаційних ресурсів, реєстрів та баз (банків) даних.
Відповідно до статті 28 Закону №580 поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.
Поліцейські та особи, які відповідно до цього Закону мають доступ до інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та інших інформаційно-комунікаційних систем (інформаційних ресурсів), несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.
Відповідно до розділу IV наказу Міністерства внутрішніх справ України «Про затвердження Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» 03.08.2017 №676 власником системи ІПНП є Національна поліція України. Власник системи ІПНП вживає заходів із організації матеріально-технічного та кадрового забезпечення, що необхідні для ефективного функціонування системи.
Користувачами системи ІПНП є:
посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в системі ІПНП;
фізичні особи та інші уповноважені посадові особи суб`єктів ЄІС МВС, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в ЄІС МВС.
Ідентифікація користувача та підтвердження цілісності даних, що обробляються в системі ІПНП, забезпечуються застосуванням електронного підпису або інших програмно-технічних засобів авторизації користувачів та забезпечення цілісності даних.
Кожна дія користувача щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів системи ІПНП фіксується у спеціальному електронному архіві.
Користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.
Натомість, в ході проведення відносно позивача службового розслідування, було виявлено вчиненні останнім дій, які призвели до видалення службової інформації з баз даних Національної поліції України, вчиненні дій, що підривають довіру до поліції, як носія влади, що ним не спростовано.
За приписами статей 59, 64 Закону №580 служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580 поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337 (далі - Статут).
Відповідно до частини 1, 2 статті 1 Статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з частиною 3 статті 1 Статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Разом з тим, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Статуту).
Відповідно до статті 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За правилами статті 13 Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
За приписами частини 1, 4 статті 26 Статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Так, відповідно до п. 1 розділу II Порядку № 893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Системний аналіз наведених норм, у взаємозв`язку зі встановленими судом обставинами справи, свідчить про їх дотримання відповідачем.
Одночасно, аналіз наведених положень діючого законодавства є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Відповідно до пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
Відповідно до абзаців 1, 11 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський зокрема повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків.
Натомість наявними у справі доказами підтверджено порушення позивачем наведених вимог Правил.
За результатом системного аналізу письмових доказів у справі та правових позицій сторін суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування, який став підставою для прийняття відносно позивача оскаржуваного наказу, ґрунтується на комплексі обставин щодо протиправної поведінки позивача.
Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджуються обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Статтею 19 Статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Пом`якшуючих обставин у поведінці позивача суд під час розгляду справи не встановив.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 12.01.2012 у справі "Горовенки та Бугара проти України" зазначив, що уряди та правоохоронні органи забезпечують те, щоб усі посадові особи з підтримання правопорядку мали відповідні моральні, фізичні та психологічні якості для ефективного виконання своїх функцій і проходили безперервну та ретельну професійну підготовку. Необхідно періодично здійснювати перевірку їхньої придатності для виконання таких функцій.
Суд повторив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 17.06.2008 у справі "Абдулла Їлмаз проти Туреччини").
З урахуванням зазначеного та встановлених у даній справі обставин, відмовляючи у позові суд враховує, що за результатом проведеного службового розслідування обставини допущення порушення службової дисципліни знайшли своє підтвердження, тому були наявні підстави для видання наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.10.2024 №1975к, про застосування до Інспектора відділу дільничних офіцерів поліції Управління превентивної діяльності ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
При цьому, зазначений наказ було видано уповноваженою особою у передбаченому законом порядку, з урахуванням результатів службового розслідування, проведеного у строки, порядок і спосіб, передбачений Дисциплінарним статутом НПУ і обраний вид дисциплінарного стягнення відповідає вимогам Дисциплінарного статуту НПУ та тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.
За наведених обставин суд дійшов висновку, що відповідач правомірно та обґрунтовано застосував до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
У контексті наведених норм, судової практики та встановлених обставин, суд дійшов висновку про те, що позивач сукупністю вчинених дій, які досліджувались та оцінювались під час службового розслідування, допустив порушення вимог Закону України "Про Національну поліцію", наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.10.2024 №1975к, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, тобто вчинив дисциплінарний проступок, який з урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків на службі в органах поліції.
При цьому, позивач не обґрунтував та документально не довів відсутності в своїх діях дисциплінарного поступку, що підтверджується наявними в матеріалах справи належними та допустимими доказами.
При вирішенні даної справи суд також враховує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10.02.2010).
Враховуючи зазначену позицію Європейського суду з прав людини, суд надав відповідь на всі аргументи сторін, які мають значення для правильного вирішення справи.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Водночас, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Судом встановлено, що відповідач виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування, натомість позивач не підтвердив належними та допустимими доказами правомірності своєї поведінки.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257 262, 295 КАС України, суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суддя О.В. Маковська