Справа № 320/45973/24
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Епель О.В., Файдюка В.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві №1711 о/с від 13.09.2024 «Про особовий склад», яким звільнено зі служби в поліції підполковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), заступника начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві 13.09.2024;

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний помер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, з виплатою заробітної плати (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу на посаді заступника начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, з урахуванням вислуги років, спеціального звання, премії та даної посади із дня, наступного за днем звільнення до дня поновлення (судового рішення), в тому числі за час затримки виконання рішення суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

У подальшому, відповідачем було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивоване тим, що позивач зловживаючи своїми процесуальними правами подав до Київського окружного адміністративного суду інші позови до цього самого відповідача, з однаковим предметом і з однакових підстав, що на думку відповідача свідчить про дії, вчиненні з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями, у зв`язку із чим даний позов підлягає залишенню без розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2024 року адміністративний позов залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Представником відповідача було подано відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого зазначено, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому відсутні підстави для її скасування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 КАС України суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

ЄСПЛ зазначав, що зловживанням правами є шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане / створене. Для того, щоб визначити, чи певна поведінка складає зловживання правами, суд ретельно розглядає цілі, які заявник переслідує (рішення у справі "Миролюбов і інші проти Латвії" - Mirolubovs and Others v. Latvia від 15.06.2007, заява №798/05).

У зв`язку з цим суд розглядає "основний зміст", "загальну атмосферу" або "загальний напрямок" дій відповідної особи (зокрема, рішення ЄСПЛ у справі "М`Бала М`Бала проти Франції" - M'Bala M'Bala v. France від 11.02.1966, заява №25239/13) і їх "безпосередній і більш широкий контекст" (рішення ЄСПЛ у справі "Перінчек проти Швейцарії" - Perinсek v. Switzerland від 15.10.2015, заява №27510/08).

Тобто зазначеними приписами визначений перелік дій, які хоч і потрапляють у коло законодавчо встановлених прав сторін (учасників) справи, але спосіб їх вчинення суперечить завданню адміністративного судочинства, тому з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами, у тому числі і дії, які обумовлюють звернення позивача до суду.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.05.2020 у справі №826/12191/18.

З наведеного вбачається, що саме по собі послідовне подання позивачем декількох позовів щодо визнання протиправним та скасування наказу №1711 о/с від 13.09.2024, поновлення на роботі не є зловживанням процесуальними правами. Натомість таке зловживання має місце у разі, якщо позовні заяви подано не послідовно, а одночасно, тоді такі дії не направлені на захист прав та/або законних інтересів сторони, та є такими, що суперечать завданню адміністративного судочинства, визначеному ст.2 КАС України.

Відповідно до даних Автоматизованої інформаційної системи «Діловодство спеціалізованого суду» судом встановлено, що 25.09.2024 позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 13.09.2024 №1711 о/с, поновлення на роботі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2024 адміністративній справі присвоєно єдиний унікальний номер 320/45958/24 та визначено головуючим суддею Лапія С.М.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.09.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання за позовом гр. ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 13.09.2024 №1711 о/с, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (суддя Лапій С.М.).

У подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 позовну заяву гр. ОСОБА_1 до ГУ НП у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у адміністративній справі №320/45958/24 залишено без розгляду (суддя Лапій С.М.).

Підставою для винесення судом вказаної вище ухвали слугувала заява позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

Судом встановлено, що відповідно до Автоматизованої інформаційної системи «Діловодство спеціалізованого суду» 07.10.2024 позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з трьома ідентичними позовами до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 13.09.2024 №1711 о/с, поновлення на роботі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2024 адміністративній справі присвоєно єдиний унікальний номер 320/45958/24 та визначено головуючим суддею Марича Є.В.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2024 наступній адміністративній справі присвоєно єдиний унікальний номер 320/45971/24 та визначено головуючою суддею Білоноженко М.А.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2024 наступній адміністративній справі присвоєно єдиний унікальний номер 320/45973/24 та визначено головуючим суддею Щавінського В.Р.

Станом на момент розгляду даної адміністративної справи, з Автоматизованої інформаційної системи «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що у справі №320/45958/24 не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №320/45971/24 та вирішено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (суддя Білоноженко М.А.).

У подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку у адміністративній справі №320/45971/24 залишено без розгляду, у зв`язку із поданням представником позивача заяви про залишення позовної заяви без розгляду (суддя Білоноженко М.А.).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 відкрито провадження в адміністративній справі №320/45973/24 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (суддя Щавінський В.Р.).

Копію даної ухвали судом надіслано представнику позивача у його електронний кабінет та доставлена до його електронної скриньки 09.10.2024, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, сформована Автоматизованою системою документообігу «Діловодство спеціалізованого суду».

Отже, суд зауважує, що позивач та його представник належним чином повідомлено про відкриття провадження в адміністративній справі №320/45973/24 (суддя Щавінський В.Р.)

Враховуючи вищевказане суд зауважує на тому, що зі змісту позовної заяви вбачається, що метою звернення ОСОБА_1 до суду є захист власних прав та законних інтересів, однак його дії не є послідовними і такими, що відповідають завданням адміністративного судочинства.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що одночасне подання позивачем трьох аналогічних позовів і за результатами автоматичного розподілу «обирати собі» суд, який буде розглядати справу є маніпуляцією автоматизованим розподілом.

Так, за правилами частини 3 статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Приписи глав 1, 2 розділу ІІ КАС України свідчать, що поняття заява включає в себе заяви по суті, до яких входить позовна заява (частина друга ст.159 КАС України), та заяви з процесуальних питань.

Отже під визначення заява у контексті процесуальних прав сторін (учасників) справи необхідно віднести і позовну заяву.

Тобто цими приписами встановлено наслідки, які можуть бути застосовані судом у разі визнання ним зловживання процесуальними правами дій, зокрема та не виключно передбачених частиною другою цієї статті, в тому числі і щодо позовної заяви.

Аналіз приписів КАС України, які визначають перелік прав сторін, поняття заяви по суті, перелік дій, які можуть бути кваліфіковані, як зловживання процесуальними правами надає суду можливість сформувати висновок, що передбачені ст. 45 КАС України наслідки зловживання процесуальними правами стосуються і позовної заяви.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, у постанові від 03.02.2022 по справі №815/2789/18.

Можливість застосування передбачених частиною третьою ст. 45 КАС України наслідків визнання зловживанням процесуальними правами до позовної заяви також підтверджена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2021 у справі №9901/23/21, від 07.11.2019 у справі №9901/324/19, від 14.03.2019 у справі №99101/34/19.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя О.В.Епель

суддя В.В.Файдюк