Справа № 240/9619/24
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/9619/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Леміщак Д.М.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

18 лютого 2025 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Курка О. П. Боровицького О. А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 16.04.2024 № 211 «Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирської області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0174680) до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 03.05.2024 № 772 о/с щодо звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0174680), поліцейського взводу №1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирської області ДПП, з 03.05.2024 відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0174680), на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирської області з 04.05.2024;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України середній заробіток за весь час вимушеного прогулу та витрати на правничу допомогу у розмірі 15000 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що процедура службового розслідування проведена з порушеннями законодавства, а висновок службового розслідування не підписаний всіма членами дисциплінарної комісії. У діях позивача не вбачається ознак складу дисциплінарного проступку, а саме перебування поліцейського під час виконання службових обов`язків з ознаками наркотичного сп`яніння, що підтверджується висновком медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння від 20.03.2024, яким встановлено, що ОСОБА_1 в стані алкогольного та наркотичного сп`яніння не перебуває. Таким чином, відповідачем прийнято протиправне рішення про звільнення його зі служби в органах поліції.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2024 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 18.12.2017 № 557 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 прийнято на службу в поліції за конкурсом та призначено з 19.12.2017 поліцейським роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, присвоївши спеціальне звання рядового поліції.

18.04.2018 позивач склав присягу на вірність Українському народові із зобов`язанням дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 01.08.2019 № 583 о/с «Про особовий склад» сержанта поліції ОСОБА_1 призначено на посаду поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП.

27.09.2018 позивача ознайомлено з посадовою інструкцією поліцейського роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, затвердженою наказом Департаменту патрульної поліції від 18.09.2018 № 4323.

Із пам`яткою-ознайомленням поліцейських, державних службовців та працівників Національної поліції України з обмеженнями, пов`язаними зі службою в поліції, та вимогами антикорупційного законодавства, а саме з вимогами Закону України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення позивач ознайомлений 06.11.2019.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 28.02.2023 № 220 о/с «Про особовий склад» поліцейському взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП сержанту поліції ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання поліції "старший сержант поліції".

Відповідно до графіку несення служби особовим складом УПП в Житомирській області ДПП на оперативному штабі на лютий 2024 року старший сержант поліції ОСОБА_2 27.02.2024 повинен був залучатися до несення служби.

Із журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю особового складу апарату УПП в Житомирській області ДПП № 3986 (том 3) вбачається, що 27.02.2024 перед заступанням до несення служби ОСОБА_1 пройшов цільовий інструктаж, після чого о 07:40 отримав вогнепальну зброю та боєприпаси: Форт-17 № 1606501, 28 набоїв та 2 магазини, що підтверджується відомостями з книги нарядів особового складу апарату УПП в Житомирській області ДПП від 14.02.2024 N 4484 (запис №62).

У зв`язку з підозрою у перебуванні ОСОБА_1 в стані наркотичного сп`яніння працівники поліції в приміщенні чергової частини запропонували останньому пройти огляд з метою виявлення стану наркотичного сп`яніння в закладі охорони здоров`я, однак той від проходження такого огляду відмовився, що підтверджується відеозаписом з портативного відеореєстратора ОСОБА_3 , інвентарний № 475677.

О 08:10 позивач здав табельну вогнепальну зброю та боєприпаси.

У зв`язку із цими подіями старший інспектор відділу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції ОСОБА_3 27.02.2024 в присутності командира батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції ОСОБА_4 та інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП Шаціла В. склав акт про перебування на службі старшого сержанта поліції ОСОБА_5 з такими ознаками наркотичного сп`яніння: розширені зіниці очей, що не реагують на світло, різка зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя, виражене тремтіння пальців рук. Від ознайомлення зі змістом вказаного акту, надання пояснень в ньому та проставлення підпису старший сержант поліції ОСОБА_2 відмовився. Зазначеним актом старшого сержанта поліції ОСОБА_5 відсторонено від виконання службових обов`язків, відповідно до частини четвертої статті 17 Дисциплінарного статуту.

У подальшому вказаний акт зареєстрований в секторі документального забезпечення УПП в Житомирській області ДПП 27.02.2024 за № 2957вн/41/28-2024.

Рапортом від 27.02.2024, зареєстрованим у секторі документального забезпечення УПП в Житомирській області ДПП 27.02.2024 за № 3014 вн/41/28-2024, про ці факти ОСОБА_3 доповів начальнику УПП в Житомирській області ДПП.

Крім того, рапортом від 27.02.2024, зареєстрованим у секторі документального забезпечення УПП в Житомирській області ДПП 27.02.2024 за № 3013 вн/41/28-2024, заступник командира роти №3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції Ковальов В. доповів про втрату старшим сержантом поліції ОСОБА_1 особистого жетону та спеціального засобу "Кайданки БРМ-92".

У зв`язку з наведеним та на підставі доповідної записки УПП в Житомирській області ДПП від 01.03.2024 № 3214/41/28/01-2024 "Про встановлення підстав для призначення службового розслідування" наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 467 від 01.03.2024 з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції старшим сержантом поліції ОСОБА_1 було призначено службове розслідування у формі письмового провадження. Цим же наказом створено дисциплінарну комісію та відсторонено позивача від виконання службових обов`язків.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 554 від 15.03.2024 продовжено термін проведення службового розслідування на 15 календарних днів.

Як вбачається з медичних висновків про тимчасову непрацездатність та довідки про тимчасову непрацездатність № 673 з 27.02.2024 до 01.03.2024, з 01.03.2024 до 05.03.2024, з 05.03.2024 до 08.03.2024, з 08.03.2024 до 13.03.2024, з 13.03.2024 до 19.03.2024, з 20.03.2024 до 22.03.2024 та з 25.03.2024 до 29.03.2024 ОСОБА_1 перебував на лікуванні.

07.03.2024 позивач рапортом від 07.03.2024 № 3432вн/41/28-2024 доповів, що з 27.02.2024 до 07.03.2024 у зв`язку з хворобою, перебуває на лікарняному, про що створено медичні висновки про непрацездатність від 27.02.2024 № СР5М-2С4А-7Т4Х-ЕВМВ, від 01.03.2024 № ХЕ7В-4Н2Т-МСН7-Х44Т та від 05.03.2024 № ВЕ7Т-СТСН-8НТА-ЗХМЗ.

Для надання пояснень щодо обставин, які досліджуються під час проведення службового розслідування, на адресу позивача засобами поштового зв`язку та на адресу його електронної пошти надсилалися виклики від 14.03.2024 № 3748/41/28/02-2024, від 20.03.2024 № 4197/41/28/02-2024 та від 27.03.2024 № 4595/41/28/02-2024, якими той викликався на 19.03.2024, 25.03.2024 та 30.03.2024 відповідно.

В зазначені дати позивач для надання пояснень не з`явився, у зв`язку із чим 19.03.2024, 25.03.2024 та 30.03.2024 складені акти про відмову від надання пояснень.

Крім того, із акту від 26.03.2024 вбачається, що ОСОБА_1 26.03.2024 о 15.58 з`явився до службового кабінету № 14 УПП в Житомирській області ДПП, де йому запропоновано надати письмові пояснення щодо обставин прибуття ним 27.02.2024 на службу з ознаками наркотичного сп`яніння та відмові від проходження огляду з метою виявлення стану наркотичного сп`яніння, однак надавати письмові пояснення позивач відмовився.

Аналогічні відомості містить рапорт від 26.03.2024 члена дисциплінарної комісії ОСОБА_6 .

Із письмових пояснень ОСОБА_1 , зареєстрованих 26.03.2024 за вхідним номером 4854, вбачається що у зв`язку з нещасним випадком, який трапився 17.12.2020, його було госпіталізовано до Комунального некомерційного підприємства "Лікарня" Пулинської селищної ради та за результатами медичного огляду встановлено попередній діагноз: «Закрита тупа травма грудної клітки, забій грудно-поперекового відділу хребта та садна кінцівок». У зв`язку із встановленим йому діагнозом "Політравма. Компресійний перелом тіла L4 хребця, перелом грудини, перелом одинадцятого ребра справа. Забій легень" з 18.12.2020 до 16.04.2021 проходив амбулаторне лікування в Державній установі "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Житомирській області". 27.03.2024 (виправлено на 27.02.2024) у зв`язку із погіршенням стану здоров`я, запаленням, як наслідок поганим сном та виснаженням, фізично больовим пересуванням через болі в спині був змушений звернутися до лікаря за допомогою, про що створено висновок про тимчасову непрацездатність від 27.02.2024. Через відсутність покращення стану здоров`я не мав змоги прибути у визначену дату та час до УПП в Житомирській області ДПП для надання пояснень. Сповіщення повітряної тривоги 25.03.2024 і бомбардування міст України ворогом ставило у небезпеку рух містом.

Відповідно до службової характеристики від 29.03.2024 за період служби в поліції Матвієнко М. зарекомендував себе незадовільно. До виконання посадових обов`язків та виконання поставлених завдань відноситься недбало, потребує постійного контролю за їх виконанням. В роботі проявляє низький рівень старанності та професіоналізму. Ініціативи під час службової діяльності не проявляє. Нормативні документи, що регламентують діяльність УПП, знає на низькому рівні. Не достатньо володіє собою, щоб діяти рішуче і сміливо. У нетипових службових ситуаціях може невірно прийняти рішення, потребує допомоги колег або керівництва. Важко налагоджує контакти з різними суб`єктами правопорушення та іншими громадянами, почуття колективізму та товариськості розвинуті на низькому рівні. За характером закритий та не комунікабельний. Імпульсивний у своїх висловлюваннях та діях. На критику та зауваження реагує різко, свою точку зору відстоює активно, без прийняття до уваги інших обґрунтованих роз`яснень та доречної критики. Фізично розвинений на задовільному рівні, прийомами самозахисту та табельною зброєю володіє достатньо.

Висновком службового розслідування від 01.04.2024 дисциплінарна комісія ухвалила вважати, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, знайшли своє об`єктивне та доказове підтвердження, а в діянні старшого сержанта поліції ОСОБА_5 наявний дисциплінарний проступок, за вчинення якого вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. У висновку враховано характер дій ОСОБА_1 , його поведінку в ході службового розслідування, неспростування ним факту перебування в стані наркотичного сп`яніння, а також те, що він за період проходження служби в УПП в Житомирській області ДПП неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, а саме:

- наказом УПП в Житомирській області ДПП від 14.08.2019 № 27 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження:

- наказом УПП в Житомирській області ДПП від 30.12.2021 № 40 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження;

- наказом УПП в Житомирській області ДПП від 31.12.2021 № 41 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани;

- наказом УПП в Житомирській області ДПП від 18.31.2022 № З застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани;

- наказом УПП в Житомирській області ДПП від 25.03.2024 № 12 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 01.04.2024 № 663 позивача допущено до виконання посадових обов`язків.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 16.04.2024 № 211 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 4, 6, 10, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, та, відповідно, статей 38, 42 Закону України «Про запобігання корупції», підпунктів 1, 4, 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції поліцейського роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.09.2018 № 4323, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 03.05.2024 № 772 о/с "По особовому складу" поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції.

Зі згаданими наказами ОСОБА_1 ознайомився 03.05.2024.

Вважаючи згадані накази протиправними, а своє звільнення незаконним, позивач звернувся до суду за захистом порушених прав.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірне із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим, оскільки позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, а також проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону № 580-VIII.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон), Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893) та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі - Положення №893), затвердженими наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Так, відповідно до ст.8 Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

За приписами ч.1 ст.18 цього Закону поліцейський зобов`язаний, з - поміж іншого: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.19 вказаного Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ст.1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 11 Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із Статутом.

Згідно зі статтею 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення зі служби.

Як визначено ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Колегія суддів зазначає, що дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Із матеріалів справи слідує, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із займаної посади став встановлений факт порушення позивачем вимог, зокрема, пунктів 1, 4, 6, 10 та 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, ст.18, 20 Закону № 580-VIII, присяги працівника поліції, абзаців другого, третього пункту 1 розділу ІІ Правил.

Судом встановлено, що 27.02.2024 працівниками УПП у Житомирській області виявлено факт прибуття ОСОБА_1 на службу з ознаками наркотичного сп`яніння та його відмову від проходження огляду з метою виявлення або спростування стану наркотичного сп`яніння.

Вказані обставини підтверджуються, зокрема, відеозаписом з портативного відеореєстратора ОСОБА_3 , інвентарний № 475677, актом про перебування на службі з ознаками алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 27.02.2024, відповідними рапортами, а також наданими в ході службового розслідування поясненнями працівників УПП в Житомирській області ДПП: старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП ОСОБА_3 , командира батальйону УПП в Житомирській області ДПП Середи І.С., інспектора-чергового УПП в Житомирській області ДПП Шаціла В.В., заступника командира роти № 3 УПП в Житомирській області ДПП Ковальова В.П., командира роти № 3 УПП в Житомирській області ДПП Радчука Є.В., завідувача сектору документального забезпечення УПП в Житомирській області ДПП Недашківської Л.І.

Позивач на спростування факту перебування на службі з ознаками наркотичного сп`яніння самостійно не пройшов відповідний огляд в закладі охорони здоров`я, висновок з медичної установи не отримав.

Наданий стороною позивача висновок медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння від 20.03.2024, яким встановлено, що ОСОБА_1 в стані алкогольного та наркотичного сп`яніння не перебуває, в сечі наркотичних речовин не виявлено, колегія суддів до уваги не бере, оскільки медичний огляд проводився 20.03.2024, у той час коли дисциплінарний проступок позивачем вчинено 27.02.2024.

Колегія суддів не погоджується із твердженням апелянта щодо протиправності висновку службового розслідування через непідписання його одним із членів, виходячи з таких міркувань.

Відповідно до пункту 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, згідно якого дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.

Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.

Розділом 3 цього Положення передбачено, що дисциплінарна комісія під час проведення щодо поліцейського службового розслідування має право:

1) відвідувати місце скоєння можливого дисциплінарного проступку, при цьому не перешкоджати здійсненню правоохоронними органами огляду місця події в межах кримінального процесуального чи адміністративного законодавства;

2) викликати поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також запрошувати інших працівників органів (підрозділів) поліції, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають стосунок до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них усні або письмові пояснення, здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень, а також одержувати документи, які стосуються службового розслідування;

3) проводити одночасні опитування осіб, у поясненнях яких про обставини дисциплінарного проступку є суттєві розбіжності. Одночасне опитування проводиться за згодою опитуваних осіб, про його проведення складається довідка;

4) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів службового розслідування;

5) вивчати документи, що мають стосунок до службового розслідування, у разі потреби знімати з них копії і долучати до матеріалів службового розслідування;

6) користуватися в установленому порядку базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;

7) залучати в разі потреби відповідних фахівців і отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування;

8) у разі перешкоджання посадовими особами поліції проведенню службового розслідування шляхом подання письмового рапорту (заяви) доповідати про це уповноваженому керівнику, який його призначив, для ініціювання питання призначення службового розслідування щодо такої особи;

9) у разі необхідності проведення значного обсягу дій звертатися з рапортом до керівника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування та (або) додаткове залучення працівників з метою своєчасного його завершення.

Додаткове залучення працівників поліції до проведення службового розслідування здійснюється шляхом унесення змін до наказу про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.

За змістом пункту 1 Розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 7 розділу 5 цього Порядку також передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що дисциплінарна комісія це тимчасовий колегіальний орган, який наділений певними повноваженнями вчиняти дії, що направлені на встановлення наявності чи відсутності певних фактів.

Дисциплінарна комісія проводить свою діяльність через засідання комісії, відвідання певних державних органів, установ та організації та органів місцевого самоврядування (за потреби), складання запитів для отримання інформації (за потреби) тощо.

Тобто дисциплінарною комісією ведеться певна колективна діяльність.

Як зазначає позивач, наказом № 467 від 01.03.2024 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії, відсторонення від виконання службових обов`язків», для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі голови комісії Ганзюка Є., членів комісії ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , Зуєва О., а висновок службового розслідування від 01.04.2024 підписано лише головою комісії ОСОБА_10 та членами комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 .

Вказане спростовується самим висновком службового розслідування, на аркуші 28 якого міститься підпис старшого інспектора відділу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП Вікторії-Вірінеї Яриновської.

Колегія суддів зазначає, що позивач не скористався правом на подання доказів, які б спростовували його вину, а у власних письмових пояснень жодним чином не наводить доводів його відмови від проходження медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння, як, зрештою, і не заперечує сам цей факт.

Перебування позивача на лікуванні з 27.02.2024 суд розцінює як один з елементів спроби уникнути притягнення до відповідальності, адже вранці 27.02.2024 позивач добровільно пройшов інструктаж, отримав вогнепальну зброю з боєприпасами та фактично приступив до виконання службових обов`язків, не повідомляючи при цьому про погіршення здоров`я чи про неможливість несення служби у зв`язку із хворобою.

Колегія суддів критично ставиться до твердження апелянта, щодо безпідставності застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, оскільки

вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Крім того, як уже зазначалось судом, позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких він повинен дотримуватися.

З аналізу наведених вище норм слідує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

У цьому контексті слід звернути увагу на те, що за етимологічним значенням дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету, що тісно пов`язані з морально-етичними нормами.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 у справі №813/3279/17 та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Дискредитація Національної поліції полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Вчинення дій, що дискредитують органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12.04.2018 у справі №815/3636/15, у якій суд зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям дотримання морально-етичних норм та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби. Дискредитація звання рядового та начальницького складу є окремою підставою для звільнення, яке не пов`язано із вчиненням правопорушення та набрання чинності рішенням суду.

Згідно правових висновків, відображених в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі №819/736/18, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Колегія суддів вважає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано всі обставини справи, тяжкість проступку, ступінь вини позивача, його характеристику та ставлення до виконання службових обов`язків.

З урахуванням зазначених обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірне із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим, оскільки позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, а також проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону № 580-VIII.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 18 лютого 2025 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Курко О. П. Боровицький О. А.