Справа № 340/6466/24
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

18 лютого 2025 року м. Кропивницький Справа №340/6466/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянувши у порядку письмового провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про:

- визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не проведення ОСОБА_1 з 19 липня 2022 року перерахунку, на підставі постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», грошового забезпечення виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2022 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року;

- зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 з 19 липня 2022 року по 31 грудня 2022 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» перерахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення (основні, додаткові та одноразові види грошового забезпечення), виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2022 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року;

- визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не проведення ОСОБА_1 з 01 січня 2023 року перерахунку, на підставі постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», грошового забезпечення виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2023 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року;

- зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 з 01 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» перерахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення (основні, додаткові та одноразові види грошового забезпечення), виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2023 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року;

- зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідності до Закону України від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченого грошового забезпечення (основних, додаткових та одноразових видів грошового забезпечення) за період з 01 березня 2022 року по 31 грудня 2023 року включно за весь час затримки виплати, а саме за період з 01 березня 2022 року по день фактичної виплати грошового забезпечення.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.20-21).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 р. встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів (а.с.33-34).

10.02.2025 р. позивачем подано до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яка у якій зазначено, що перебіг процесуального строку звернення до суду. Передбаченого ч.1 ст.233 КЗпП України щодо спірних правовідносин про нарахування та виплату індексації грошового забезпечення за період з 19.07.2022 р. по 31.12.2023 р. розпочинається з 30.07.2024 р. дня коли позивач дізнався про порушення свого права на оплату праці. Позивач зазначає, що станом на дату звернення до суду з даним позовом він не був звільнений з військової служби та продовжує виконувати військовий обов`язок у складі ІНФОРМАЦІЯ_2 на посаді начальника відділення обліку мобілізаційної роботи заступника начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також позивач вказує, що не мав можливості звернутися до суду з даним позовом до 30.07.2024 р. у зв`язку з відсутністю в розпорядженні останнього доказів протиправної бездіяльності відповідача.

Згідно з ч.ч.1, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною 2 статті 233 КЗпП України встановлено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

До того ж, суддя зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Заявлені позивачем позовні вимоги стосуються виплати грошового забезпечення з 19 липня 2022 року по 31 грудня 2023 року, натомість позовна заява подана до відділення поштового зв`язку 30.09.2024 р., тобто після спливу законодавчо встановленого строку звернення до суду.

У постанові Верховного Суду від 21.02.2020 р. №340/1019/19 зазначено, що поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Позивач стверджує, що про порушення своїх прав дізнався 30.07.2024 р. після отримання листа №10/2/250 від 10.07.2024 р., однак до суду не наданого доказів, що такий лист отримано позивачем саме 30.07.2024 р. Окрім того, суд враховує, що листом ІНФОРМАЦІЯ_1 №10/2/250 від 10.07.2024 р. надано відповідь на звернення ОСОБА_1 від 20.05.2024 р. При цьому позивачем не обґрунтовано причин, які б унеможливлювали звернення до ІНФОРМАЦІЯ_1 у строк, що передував 20.05.2024 р.

Окрім того, суд враховує, що позивач проходить військову службу у районному територіальному відділі комплектування та соціальної підтримки, що не пов`язано із виконанням бойових завдань на лінії фронту (доказів протилежного суду не надано), у зв`язку з чим сам факт проходження ОСОБА_1 військової служби не розцінюється судом як поважна підстава для поновлення строку звернення до суду.

Зважаючи на викладене, суддя визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду вказані позивачем у заяві про поновлення процесуального строку.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки позовна заява подана до суду з пропуском строку встановленого ч.2 ст.122 КАС України і позивачем не обґрунтовано підстав такого пропуску, така позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.122, 123, п.8 ч.1 ст.240, ст.ст.248, 256, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Дата підписання ухвали 18 лютого 2025 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ