Справа № 300/3660/23
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 рокуЛьвівСправа № 300/3660/23 пров. № А/857/29364/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Носа С. П.,

суддів Кухтея Р. В., Коваля Р. Й.;

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року у справі № 300/3660/23 (головуюча суддя Біньковська Н. В., м. Івано-Франківськ) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2023 року Івано-Франківським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2023 за № 758 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Івано-Франківського РУП ГУНП»; визнання протиправним та скасування наказу від 02.06.2023 за № 250 о/с «По особовому складу» в частині звільнення позивача зі служби в поліції; поновлення позивача на посаді дільничного офіцера поліції Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області; стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 02 червня 2023 року по день прийняття рішення суду.

В обґрунтування вимог позовної заяви вказано, що відповідачем протиправно, на підставі непідтверджених належним чином відомостей, прийнято наказ від 15.05.2023 №758 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Івано-Франківського РУП» та наказ №250 о/с від 02.06.2023 «По особовому складу» в частині звільнення позивача зі служби в поліції. Позивач вважає, що сам по собі факт складення протоколу про адміністративне правопорушення не є доказом того, що особа його вчинила, оскільки основним та беззаперечним доказом вчинення чи не вчинення особою адміністративного правопорушення є рішення суду, яке набрало законної сили, яким встановлено вину або невинуватість особи. Однак, відповідачем в оскаржуваних наказах не вказано судового рішення, яке б на час прийняття зазначених наказів підтверджувало вчинення позивачем адміністративного правопорушення. Також зазначає, що згідно листа КНП «Прикарпатський наркологічний центр Івано-Франківської обласної ради» від 26.05.2023 №802, результат токсикологічного дослідження біоматеріалу сечі, відібраного в позивача 10.05.2023 о 01:02 год., визнано неінформативним у зв`язку із порушенням порядку відбору і опечатування біоматеріалу.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року в позові відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивачем ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою позов задовольнити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано ті самі доводи, що і в обгрунтування позовних вимог. Крім того, вказано про перебування позивача на лікарняному під час складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно неї. Зазначено про відсутність шкоди авторитету служби через вчинення правопорушення не під час виконання службових обов`язків. До позивача необґрунтовано застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Відповідачем надіслано до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в якому висловлено прохання відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд апеляційної інстанції в порядку ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Встановлено, що ОСОБА_1 проходила службу в органах Національної поліції України з 07.11.2015, з 19.02.2021 перебувала на посаді дільничного офіцера поліції відділу превенції Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області в званні старшого лейтенанта поліції.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області від 10.05.2023 №722 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування у формі письмового провадження у зв`язку із тим, що 10.05.2023 дільничний офіцер поліції відділу превенції Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області старший лейтенант поліції допустила порушення службової дисципліни (а.с.75).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області від 15.05.2023 № 758 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Івано-Франківського РУП», зокрема до дільничного офіцера поліції відділу превенції Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби (а.с. 70).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області №250 о/с від 02.06.2023 ОСОБА_1 згідно з частиною 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) (а.с.113).

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України Про Національну поліцію).

Частиною 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком - у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 9-1) у зв`язку з наявністю реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а також рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави; 11) у зв`язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна -дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 9 листопада 2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Відповідно до п.2.5 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Колегія суддів зазначає, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Як вбачається з висновку службового розслідування відносно позивача, в ході проведення службового розслідування доведено факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується наступним: відеозаписами з портативних відеореєстраторів працівників УПП в Івано-Франківській області, на яких чітко видно, що за кермом автомобіля знаходиться старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , яка керує ним до моменту зупинки; поясненнями працівників УПП в Івано-Франківській області, в яких останні вказують на те, що під час спілкування з водієм старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 відчували від останньої різкий запах алкоголю з порожнини рота, вказували на поведінку, що не відповідає обстановці; висновком від 10.05.2023 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції № 335 КНП «Прикарпатський наркологічний центр Івано-Франківської обласної ради».

Так, 10.05.2023 на адресу Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області надійшла інформація про порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції відділу превенції Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області, що призвело до підриву авторитету поліції та виразилось у недотриманні норм чинного законодавства і неналежному виконанні службових обов`язків (а.с.45).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області №722 від 10.05.2023 відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, призначено за вказаним фактом службове розслідування, його проведення доручено дисциплінарній комісії (а.с.75).

За результатами проведеного службового розслідування комісія серед іншого встановила, що 10.05.2023 о 00:06 год. за адресою м. Івано-Франківськ, вул. Залізнична, 15 мобільним нарядом УПП в Івано-Франківській області за порушення ПДР (водій керував транспортним засобом без увімкненого ближнього світла фар у темну пору доби, чим порушив ч. 2 ст. 122 КУпАП), був зупинений транспортний засіб автомобіль Ford Fiesta під керування ОСОБА_1 . Зупинивши вказаний вище транспортний засіб, водій вказала, що є дільничним офіцером поліції, працює в Івано-Франківському РУП.

В ході спілкування із ОСОБА_1 працівниками УПП було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці, тремтіння рук). Працівниками УПП було запропоновано ОСОБА_1 пройти алкотест на місці зупинки, за допомогою газоаналізатора «Драгер», на факт перебування останньої у стані алкогольного сп`яніння, на що вона категорично відмовилися та уникала проходження алкотесту за допомогою газоаналізатора «Драгер». В подальшому ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд для встановлення факту перебування у стані алкогольного сп`яніння в медичному закладі, на що остання погодилася. ОСОБА_1 добровільно сіла до службового автомобіля працівників УПП та проїхала з ними до КНП «Прикарпатський наркологічний центр Івано-Франківської обласної ради», де пройшла медичний огляд. За результатами якого у висновку від 10.05.2023 № 335 зазначено, що ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння.

Після цього, відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення (серія ААД № 420432) за ч. 1 ст. 130 КУпАП України. У протоколі ОСОБА_1 від підпису та пояснень в порядку ст.63 Конституції України відмовилася, а також відмовилася від отримання копії протоколу. Цього ж дня, на місці було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в, автоматичному режимі за ч.2 ст. 122 КУпАП. Постанову ОСОБА_1 підписала, отримавши її копію.

Під час ознайомлення з висновком щодо результатів медичного огляду № 335 на факт перебування в стані алкогольного сп`яніння, під час керування автомобілем Ford Fiesta, ОСОБА_1 поставила особистий підпис в висновку.

В ході службового розслідування здійснений комісійний перегляд відеозаписів портативних відеореєстраторів працівників УПП на відео (портативний відеореєстратор, №471448, файл «сliр-0») та встановлено, що о 00.06.56 10.05.2023 зафіксований рух та момент зупинки ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 ; о 00.07.30 10.05.2023 зафіксовано, як із ТЗ Ford Fiesta з-за керма вийшла ОСОБА_1 ; о 00.07.33 10.05.2023 водій ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 запитує у працівників УПП в Івано-Франківській області причину зупинки, своєю чергою працівники УПП в Івано-Франківській області пояснюють причину зупинки, а саме: ТЗ Ford Fiesta рухався у темну пору доби без увімкнутих фар ближнього світла; о 00.07.43 10.05.2023 водій ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 представляється дільничним офіцером поліції, відповідає, що працює в Івано-Франківському РУП; о 00.08.47 10.05.2023 водій ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 через мобільний додаток «Дія» надає для ознайомлення працівникам УПП посвідчення водія; о 00.09.05 10.05.2023 працівник УПП пропонує ОСОБА_1 пройти алкотест на місці зупинки, за допомогою газоаналізатора «Драгер»; о 00.09.09 10.05.2023 водій ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 стверджує, що готова, при цьому всіляко ухиляється від проходження алкотесту на місці події; о 00.09.25 10.05.2023 працівник УПП роз`яснює водію ТЗ Ford Fiesta ОСОБА_1 процедуру проходження алкотесту на місці зупинки, за допомогою газоаналізатора «Драгер» на предмет вживання алкогольних напоїв під час керування ТЗ та роз`яснює відповідальність за відмову від проходження алкотесту. На відео (портативний відеореєстратор, № 471448, файл «сlір-1»): у період часу з 01.37.08 по 01.38.55 працівник УПП після процедури освідування ОСОБА_1 в медичному закладі на предмет вживання алкогольних напоїв під час керування ТЗ голосом зазначає, що згідно висновку лікаря в неї встановлено алкогольне сп`яніння. Також повідомляють, що за дане правопорушення відповідно до чинного законодавства передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

У апеляційній скарзі скаржник стверджує про те, що до позивача необґрунтовано застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Апеляційний суд враховує, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Суд зауважує, що постановою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 21.11.2023 в справі №344/8800/23, залишеною без змін постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 15.03.2024, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціанта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керувала транспортним засобом під час воєнного стану в Україні, допустив як працівником поліції порушення Правил дорожнього руху, що свідчить про ігнорування позивачем виконання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, знехтування Присягою поліцейського, тому вчинене ОСОБА_1 діяння є несумісним з її посадою, оскільки вона скоїла проступок який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади та унеможливлює подальше виконання нею своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241, 250, 308, 311, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року у справі № 300/3660/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
Р. Й. Коваль