Справа № 580/6547/24
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/6547/24 Суддя (судді) першої інстанції: Гаврилюк В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Бєлової Л.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року (м. Черкаси, дата складання повного тексту - 18.09.2024) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування акту і зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати акт форми Н-1/НПВ від 15.05.2024 розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 28.10.2023;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 28.10.2023 з поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_1 , та прийняти рішення у відповідності до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженим наказом МВС України від 05 жовтня 2020 № 705, склавши за його результатами акт за формою Н-1/НПВ, в якому зазначити, що нещасний випадок, який стався 28.10.2023 року близько 21 год 50 хв, є таким що стався під час виконання ним службових обов`язків.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що до позивача застосований такий вид дисциплінарного стягнення, як «усне попередження про необхідність дотримання службової дисципліни», однак стаття 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції не містить такого виду дисциплінарного стягнення, а тому зазначає, що немає підстав вважати, що позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що кваліфікація Комісії з розслідування нещасного випадку, що травмування 28.10.2023 поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_1 настало внаслідок учинення ним діяння, яке є дисциплінарним проступком, тому розслідуваний нещасний випадок визнається таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки позивач беззаперечно виконував повноваження поліції, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідач у своєму відзиві просив суд відмовити у задоволенні позову вказав, що за наслідками проведення службового розслідування, позивача було попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 не видавався, оскільки таке попередження не є видом дисциплінарного стягнення. Однак, це не виключає самого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке керівник Черкаського РУП ГУНП, маючи дискреційні повноваження, розцінив як незначний та прийняв рішення не накладати дисциплінарне стягнення, а відповідно до п. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту обмежитися попередженням. Посилання позивача на те, що серед дисциплінарних стягнень такий вид стягнення як попередження про необхідність дотримання службової дисципліни відсутній вважає безпідставним, оскільки, попередження про необхідність дотримання службової дисципліни здійснюється керівником у випадку вчинення поліцейським незначного проступку. При цьому, факт попередження про необхідність дотримання службової дисципліни підтверджує вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт вказує, що стаття 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції не містить такого виду дисциплінарного стягнення, а тому зазначає, що немає підстав вважати, що позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності. Наголошує, що розслідуваний нещасний випадок має визнаватися таким, що стався у період проходження служби і пов`язаний з виконанням службових обов`язків, оскільки позивач беззаперечно виконував повноваження поліції, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 проходить службу у секторі реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області.

28.10.2023 із ОСОБА_1 трапився нещасний випадок, за наслідками якого на підставі рапорту начальника УГІ ГУ НП в Черкаській області Бондаренка Т.С. від 31.10.2023, т.в.о. Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області 27.11.2023 затвердив висновок службового розслідування.

У висновку зазначено, що під час патрулювання на службовому автомобілі «Renault Duster 2.1.3. 241099» нарядом ГРПП «Чигирин-1» ВПД № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в складі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Т сержанта поліції ОСОБА_1 у м. Чигирин по вул. Богдана Хмельницького, 5 виявлено автомобіль ВАЗ-11173, д.м.з. НОМЕР_1 , водій якого здійснював рух по тротуару, порушуючи п.п. 11.13 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306.

Даний транспортний засіб, в порядку вимог п.п. 1 п. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію», з використанням звукового сигналу сирени та ввімкненого проблискового маячка червоного кольору поліцейськими ГРПП «Чигирин-1» був зупинений, а водію повідомлено про причину зупинки. В ході спілкування з водієм працівниками поліції встановлено, що транспортним засобом керував ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час розмови з водієм в останнього виявлено ознаки сп`яніння, у зв`язку з чим, відповідно до вимог абзацу 2 п. 6 розділу 1 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, по знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом МВС та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735, йому запропоновано пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Драгер, на що він погодився. Результат тестування виявився позитивним (0,28 проміле, тест № 2866).

Не погодившись з показаннями вимірювання алкогольного сп`яніння ОСОБА_3 виявив бажання пройти освідування в медичному закладі, про що повідомив поліцейських. Працівники поліції запросили ОСОБА_3 до службового автомобіля і направилися до КНП «Чигиринська багатопрофільна лікарня», де його освідував на стан алкогольного сп`яніння черговий лікар ОСОБА_4 . Результат показав 0,16 проміле. Враховуючи видимі ознаки сп`яніння у ОСОБА_3 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 запропонував йому пройти освідування на стан наркотичного сп`яніння, на що він погодився.

Під час чекання в коридорі приймального відділення КНП «Чигиринська багатопрофільна лікарня» на відбір біологічних матеріалів для освідування на стан наркотичного сп`яніння старший лейтенант поліції ОСОБА_2 попросив сержанта поліції ОСОБА_1 віднести журнал направлення на освідування до службового автомобіля, який знаходився на території медичного закладу, на що останній погодився та пішов до службового автомобіля.

Через невеликий проміжок часу ОСОБА_3 попросив старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 вийти на подвір`я медичного закладу, щоб перекурити. Виходячи з приміщення, останні на східцях побачили невідомого чоловіка. В цей час по східцях піднімався сержант поліції ОСОБА_1 , який в супереч вимогам ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» під час звертання до невідомого чоловіка не представився, а одразу запитав «Що, перепив?». Невідомий чоловік обурився та відповів « ОСОБА_5 , будеш базарить, я зараз тебе конкретно». На що сержант поліції ОСОБА_1 сказав «Хоч, побазаримо». Після цих слів невідомий чоловік відразу наніс сержанту поліції ОСОБА_1 удар кулаком правої руки в ділянку верхньої лівої щелепи. Сержант поліції ОСОБА_1 втратив рівновагу і впав на східці. Старший лейтенант поліції ОСОБА_2 попросив невідомого чоловіка заспокоїтися. Невідомий чоловік зайшов до приміщення медичного закладу. За ним прослідував старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який продовжував прохати невідомого чоловіка заспокоїтися.

Після падіння на східці, сержант поліції ОСОБА_1 через кілька секунд підвівся і побачив, як старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та невідомий чоловік зайшли в середину приміщення лікарні. Сержант поліції ОСОБА_1 почав рухатися за ними. Відчинивши двері і переступивши поріг лікарні він побачив невідомого чоловіка, який відразу кулаком лівої руки вдарив сержанта поліції ОСОБА_1 . Дані події зафіксовані на відеозаписі портативного відеореєстратора № 186.

Враховуючи агресивну поведінку невідомого чоловіка, не виконання ним вимог поліцейського та з метою припинення правопорушення старший лейтенант поліції ОСОБА_2 підбіг до сержанта поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 та абз. б, г п. 1 ч. 3 ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію», застосували відносно правопорушника фізичну силу та спеціальний засіб «кайданки». В подальшому встановлено особу невідомого чоловіка, ним виявився громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель м. Чигирин.

Вищезазначені обставини підтверджуються поясненнями старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , сержанта поліції ОСОБА_1 , відеозаписом нагрудної камери № 186 яку, відповідно до записів журналу обліку видачі, повернення портативного відеореєстратора та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації, отримував старший лейтенант поліції ОСОБА_2 .

За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що сержант поліції ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , в порушення вимог ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну, поліцію», ч. 1 ст. 14 Закону України «Про охорону праці», п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 12 розділу XIII Інструкції № 357, не дбаючи про особисту безпеку і здоров`я не були екіпіровані засобами індивідуального захисту (бронежилетами та захисними шоломами), а майор поліції ОСОБА_7 здійснила неналежний контроль за екіпіруванням поліцейських під час перебування в наряді.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ч. ч. 1, 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 14 Закону України «Про охорону праці», п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 12 розділу XIII Інструкції № 357, ОСОБА_1 попереджений про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно Акту № 12 від 15.05.2024 розслідування нещасного випадку (форма Н-1/НПВ) комісія з розслідування нещасного випадку кваліфікувала, що травмування 28.10.2023 ОСОБА_1 настало внаслідок учинення ним дисциплінарного проступку, тому розслідуваний нещасний випадок визначається таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Вважаючи вказаний Акт протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративного позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскарження або скасування у встановленому законом порядку висновку службового розслідування позивачем суду не надано. Отже, оскільки, під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні норм чинного законодавства, відповідач на підставі підп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 правомірно склав спірний Акт №12 за формою Н-1/НПВ, відповідно до якого, нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року № 705 (далі - Порядок № 705) затверджений Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, що визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України.

Пунктом 3 розділу I вищевказаного Порядку визначено, що нещасним випадком є отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Відповідно до п. 3 розділу ІІ Порядку № 705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Згідно п. 4 розділу III Порядку № 705 за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Положеннями пункту 6 розділу III Порядку № 705 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, зокрема:

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;

- кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

- прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;

- скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження.

У відповідності до пункту 7 розділу III Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Водночас, згідно пункту 8 розділу III Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є, зокрема, учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Таким чином, настання нещасного випадку, у разі учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, свідчить про настання нещасного випадку в період проходження служби, однак, кваліфікується, як таке, що не пов`язане з виконанням службових обов`язків.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу Черкаського РУП Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 14.11.2023 № 640 призначено проведення службового розслідування щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими, що мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до травмування поліцейського ОСОБА_1 та створено комісію з розслідування.

Згідно Висновку службового розслідування, комісія дійшла висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ч. ч. 1, 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 14 Закону України «Про охорону праці», п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 12 розділу XIII Інструкції № 357, ОСОБА_1 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак керуючись п. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, попередити останнього про необхідність дотримання службової дисципліни.

При цьому, доказів оскарження або скасування у встановленому законом порядку вищевказаного висновку службового розслідування позивач не надав.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вищевказаних норм.

Отже, відповідач на підставі підп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 правомірно склав спірний Акт № 12 за формою Н-1/НПВ, відповідно до якого, нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Крім того, відповідно до розділу ХІІІ п. 10 «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2023 № 357 поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про охорону праці», працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт, знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці користуватися засобами індивідуального захисту.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби.

У свою чергу положеннями ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» на поліцейського покладено обов`язки, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, яка передбачена ч. 1 ст. 64 зазначеного Закону та зобов`язує поліцейського дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Згідно книги видачі й приймання озброєння, відповідно до п. 10 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та сержант поліції ОСОБА_1 були забезпечені спеціальними засобами індивідуального захисту, а саме захисними шоломами, бронежилетами та спеціальними засобами активної оборони (засобами спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, гумовими кийками, кайданками).

В ході службового розслідування опитаний водій автомобіля ОСОБА_3 , який засвідчив, що під час його зупинки за порушення ПДР України та протягом всього періоду з`ясування обставин, викликаних цією подією, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та сержант поліції ОСОБА_1 перебували без бронежилетів та захисних шоломів (підтверджується відеозаписом з нагрудної бодікамери).

На підставі вищевикладеного дисциплінарною комісією складено висновок від 27.11.2023, затверджений т.в.о. начальника Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області полковником поліції О. Бутком, згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог: ч. 1, 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліції»; ч. 1 ст. 14 Закону України «Про охорону праці»; п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; п. 12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, керуючись ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до вищевикладеного, комісія з розслідування нещасного випадку кваліфікувала, що травмування 28.10.2023 поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_1 настало внаслідок учинення ним діяння, яке є дисциплінарним проступком, тому розслідуваний нещасний випадок визначається таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків (підпункт 3 пункту 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422).

Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 не видавався, оскільки таке попередження не є видом дисциплінарного стягнення.

Однак, це не виключає самого факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке керівник Черкаського РУП ГУНП, маючи дискреційні повноваження, розцінив як незначний та прийняв рішення не накладати дисциплінарне стягнення, а обмежитися попередженням.

Крім того, за приписами ч. ч. 1-2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно визначення, наведеного в статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Отже, аналіз наведених положень та Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Водночас, частиною 11 статі 19 Дисциплінарного статуту передбачено, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Суд першої інстанції вірно не взяв до уваги посилання позивача, що серед дисциплінарних стягнень такий вид стягнення як попередження про необхідність дотримання службової дисципліни відсутній, оскільки попередження про необхідність дотримання службової дисципліни здійснюється керівником у випадку вчинення поліцейським незначного проступку. При цьому, факт попередження про необхідність дотримання службової дисципліни підтверджує вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Обставина притягнення/не притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності не впливає на застосування у спірних правовідносинах підп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку № 705, який передбачає визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків у разі його настання внаслідок учинення поліцейським дисциплінарного проступку.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку за наслідками службового розслідування, що виразилось у порушенні вищевказаних норм, ГУНП в Черкаській області на підставі п.п. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 правомірно складено Акт № 12 за формою Н-1/НПВ, відповідно до якого нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 18.02.2025.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

Судді: В.О. Аліменко

Л.В. Бєлова