Справа № 522/2772/25
Суддя: Косіцина В. В.
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/2772/25
Провадження № 2-а/522/183/25
УХВАЛА

18 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, у якій позивач просить поновити строк на оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21.09.2024 року №205; визнати протиправною та скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21.09.2024 року №205 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП, а провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення; здійснити розподіл судових витрат.

За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Згідно ч.1 ст.25 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно постанови КАС ВС від 05.10.2022 у справі № 813/1813/18, у випадку оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань) встановлюється альтернативна підсудність розгляду справи за вибором позивача.

У Постанові КАС ВС від 30.05.2018 у справі № 337/3389/16-а вказано, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Оскільки, предметом позову є оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, суд доходить до висновку про наявність підстав для застосування положень ч.1 ст.25 КАС України для визнання підсудності, а тому, така позовна заява може бути пред`явлена:

- за місцем реєстрації позивача;

- за місцезнаходженням відповідача.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 14.02.2025 року №1120659 вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально знаходиться в межах Приморського району міста Одеси.

На підставі вище викладеного, суд вважає, що справа підсудна Приморському районному суду м. Одеси.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно статті 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що з оскаржуваною постановою позивач ознайомився 06 лютого 2025 року, про що свідчить відповідна відмітка на повідомленні про відкриття виконавчого провадження.

У статті 121 КАС України зазначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

У рішенні ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати зловживань та ухилення від отримання інформації про рух справи.

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ «Перетяка та Шереметьев проти України», заяви № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04, ЄСПЛ наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, необхідно тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛ у справі «Brumarescu v. Romania» (Брумареску проти Румунії) від 28 листопада 1999 року, пункт 61).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Ryabykh v. Russia» (Рябих проти Росії), пункт 52).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ у справах «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

У справах «Osman v. the United Kingdom» (Осман проти Сполученого королівства) та «Kreuz v. Poland» (Креуз проти Польщі) ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та в рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Тому, враховуючи те, що позивач ознайомився зі змістом оскаржуваної постанови 06 лютого 2025 року, суд доходить до висновку про наявність підстав для поновлення строку для її оскарження.

Судом встановлено, що адміністративний позов поданий і оформлений в порядку ст.ст.160,160 КАС України, підсудний Приморському районному суду м. Одеси.

У ч.ч.1-2 ст.257 КАС України, За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті

Враховуючи критерії, передбачені ч.3 ст.257 КАС України, на підставі яких суд може вирішити питання про порядок розгляду справи, беручи до уваги відсутність заборон, передбачених ч.4 ст.257 КАС України для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов до висновку про наявність підстав для відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

Разом із позовною заявою до суду надійшло клопотання про витребування доказів, у якій заявник просить витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_2 наступні відомості:

- належним чином засвідчену копію матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП;

- належним чином засвідчену копію Журналу реєстрації виданих для оповіщення повісток, яка містить інформацію щодо реєстраційного номеру повістки, дату вручення повістки та результати вручення повістки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з період з серпня вересня 2024 року;

- оригінал повісток на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за період з серпня по вересень 2024 року;

- оригінал акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки, що складений 26.08.2024 року;

- оригінал акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки від 02.09.2024 року;

- відеозапис вручення повістки від 26.08.2024 року або ознайомлення з її змістом або відмови від отримання повістки ОСОБА_1 ;

- інформація щодо посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 якими здійснювалося вручення ОСОБА_1 повісток від 26.08.2024 року та повістки від 02.09.2024 року;

- належним чином засвідчену копію наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 про призначення уповноважених осіб, яким надано право вручати повістки за період з серпня по вересенгь 2024 року;

- документи, які підтверджують отримання повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення;

- квитанції, що підтверджує відправлення копії постанови від 21.09.2024 року №205 ОСОБА_1 ;

- належним чином засвідчену копію Журналу обліку протоколів про адміністративне правопорушення із відомостями про протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ;

- належним чином засвідчену копію наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 про визначення уповноважених осіб, яким надано право складати протоколи про адміністративне правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 та 211 КУпАП (за період з 02.09.2024 по 21.09.2024 року.

Відповідно до ч.4 ст.9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно ч.ч.1-2, 4-5 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

На підтвердження того, що позивачем вживалися заходи для самостійного отримання доказів, заявником додано до клопотання про витребування доказів додано копію адвокатського запиту та копію поштового документа ТОВ «НОВА ПОШТА», номер відправлення 2581.

Проте, зі змісту адвокатського запиту не вдається встановити дату складання такого адвокатського запиту з огляду на те, що у його змісті відсутня дата його складання.

Також, згідно сервісу перевірки статусу відправлень ТОВ «НОВА ПОШТА», відправлення №2581 було вручене отримувачу 13.02.2025 року, тобто, в день звернення до суду із позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Зазначене на думку суду свідчить про те, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що ним вжито достатньо заходів для самостійного отримання доказів, а тому, клопотання позивача про витребування доказів не підлягає задоволенню.

В той же час, положення КАС України містять норму про те, що суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи.

Згідно ч.3 ст.84 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

У ч.ч.7-9 ст.84 КАС України вказано, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Враховуючи зазначене, суд вважає за можливе витребувати з власної ініціативи у ІНФОРМАЦІЯ_2 : належним чином засвідчену копію матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП; належним чином засвідчену копію Журналу реєстрації виданих для оповіщення повісток, яка містить інформацію щодо реєстраційного номеру повістки, дату вручення повістки та результати вручення повістки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з період з серпня вересня 2024 року; належним чином засвідчені копії повісток на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 26.08.2024 року та від 02.09.2024 року; належним чином засвідчена копія акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки, що складений 26.08.2024 року; належним чином засвідчена копія акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки від 02.09.2024 року; відеозапис вручення повістки або ознайомлення з її змістом або відмови від отримання повістки ОСОБА_1 від 26.08.2024 року та від 02.09.2024 року; належним чином засвідчені копії документів, які підтверджують отримання повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП; належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують надсилання копії постанови від 21.09.2024 року №205 ОСОБА_1 ; належним чином засвідчену копію Журналу обліку протоколів про адміністративне правопорушення із відомостями про протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 20, 22, 160-161, 171, 257, 288 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк для оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21 вересня 2024 року №205.

Прийняти позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Встановити, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити проведення судового засідання на 27 лютого 2025 року о 14 годині 45 хвилин у залі суду № 224 у приміщенні суду за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33.

Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів залишити без задоволення.

Витребувати з власної ініціативи у ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні відомості:

- належним чином засвідчену копію матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП;

- належним чином засвідчену копію Журналу реєстрації виданих для оповіщення повісток, яка містить інформацію щодо реєстраційного номеру повістки, дату вручення повістки та результати вручення повістки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з період з серпня вересня 2024 року;

- належним чином засвідчені копії повісток на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 26.08.2024 року та від 02.09.2024 року;

- належним чином засвідчена копія акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки, що складений 26.08.2024 року;

- належним чином засвідчена копія акту відмови ОСОБА_1 від отримання повістки від 02.09.2024 року;

- відеозапис вручення повістки або ознайомлення з її змістом або відмови від отримання повістки ОСОБА_1 від 26.08.2024 року та від 02.09.2024 року;

- належним чином засвідчені копії документів, які підтверджують отримання повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП;

- належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують надсилання копії постанови від 21.09.2024 року №205 ОСОБА_1 ;

- належним чином засвідчену копію Журналу обліку протоколів про адміністративне правопорушення із відомостями про протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Копію вказаної ухвали до виконання на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 , електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_4

Витребовувані судом матеріали прошу надати суду негайно після отримання вказаної ухвали задля недопущення порушення процесуальних строків розгляду справи.

Роз`яснити, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені КАС України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України. Відповідач зобов`язаний згідно з ч. 4 ст. 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів надіслати (надати) іншим учасникам справи

Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу триденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив, відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Копію ухвали направити учасникам справи, а відповідачам також направити копію позову з додатками.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.