Справа № 260/6605/24
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2025-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 лютого 2025 року м. Ужгород№ 260/6605/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Дору Ю.Ю.

при секретарі судового засідання Гесня А.О.

за участю:

представників позивача Глеби П.О., Ільницького М.П.,

представника відповідача Гончарук А.Р.,

представник третьої особи-1 не з`явився,

представника третьої особи 2 Ламбрух О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа-1, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, третя особа-2, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання протиправним та нечинним рішення, -

В С Т А Н О В И В:

16 жовтня 2024 року ОСОБА_3 через уповноваженого представника адвоката Глебу Павла Олександровича звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Ужгородської міської ради, яким просить суд:

1) визнати протиправним та нечинним повністю рішення 57 сесії 8 скликання Ужгородської міської ради від 08.08.2024 року за №1904;

2) стягнути з Ужгородської міської ради () за рахунок її бюджетних асигнувань всю суму понесених ОСОБА_1 судових витрат, зокрема витрат пов`язаних із наданням правничої допомоги адвокатським об`єднанням «Авалонія».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 (далі - «Позивачка») є власником квартири АДРЕСА_1 .

Така нерухомість розташована в межах території Ужгородської міської ради, що обмежена вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ).

Вказана квартира, за результатами реконструкції у 2006 році з перебудови двох квартир в окреме будинковолодіння, є окремо стоячою будівлею із підвалом, яка примикає до земельної ділянки за кадастровим номером :10:002:0179, площею 0,1982 га, що відведена для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури, за адресою: АДРЕСА_2 , а також розташованих по ній будівель млину літ.А1, А2, санітарно-побутового приміщення літ. В, навісів літ. Ж.Д, які знаходяться у приватній власності ОСОБА_6 .

По території розташування таких об`єктів нерухомості, рішенням 26 сесії 7 скликання Ужгородської міської ради від 28.08.2018 року за №1213 затверджена містобудівна документація «Детальний план території обмеженої вулицями Робочою, Руською, ІНФОРМАЦІЯ_1 та АДРЕСА_3 ».

У відповідності до такої містобудівної документації, територія по місцю розташуванню земельної ділянки за кадастровим номером :10:002:0179, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , віднесена до території змішаної проектної багатоквартирної житлової та громадської забудови («Ж-3»).

Поза тим, у відповідності до Генерального плану міста Ужгород (Коригування окремих розділів), що як документ містобудівного планування затверджений рішенням 29 сесії 4 скликання Ужгородської міської ради від 04.06.2004 року за № 313, територія обмежена вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Івана Анкудінова, зокрема по місцю розташування земельної ділянки за кадастровим номером :10:002:0179, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , віднесена до території садибної житлової забудови.

Відповідно до оскаржуваного рішення 57 сесії Ужгородської міської ради 8 скликання від 08.08.2024 року № 1904 «Про затвердження містобудівної документації» затверджено внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) територія в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :10:002:1079 знаходиться в межах території громадської забудови (торгівельна зона та змішана громадська забудова Г-6).

Як вказала позивачка в обгрунтування позовних вимог, в ході будівельних робіт ОСОБА_7 , без належних дозвільних документів, без затвердженого у встановленому законом порядку проекту та без дотримання державних будівельних норм та стандартів, було допущено підкоп існуючих фундаментів належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 . Також робочою групою встановлено, що проект будівництва (проект архітектурних перетворень) не був погоджений Органом охорони культурної спадщини Закарпатської обласної державної адміністрації.

Позивачка зазначила, що оскаржуваний акт є протиправним та нечинним, а саме у зв`язку із невідповідністю проекту державного планування та процедури його затвердження вимогам наступних приписів: статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»; ПКМУ від 01.09.2021 року за № 926; ПКМУ від 25.05.2011 року за № 555.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року, яка внесена до протоколу судового засідання №3632138 було задоволено клопотання про вступ у справу третьої особи 1, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та третьої особи-2, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 р. закрито підготовче провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа-1, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, третя особа-2, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання протиправним та нечинним рішення.

В судовому засіданні представники позивачки позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Відповідач Ужгородська міська рада проти позову заперечила, надавши суду письмовий відзив на позовну заяву. В судовому засіданні представник відповідача, заперечуючи проти задоволення позову вказала, що оскаржуване рішення прийняте у відповідно до компетенції відповідача та є правомірним, а Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Відповідно до рішення 57 сесії Ужгородської міської ради 8 скликання від 08.08.2024 року № 1904 «Про затвердження містобудівної документації» затверджено внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка Отто Шпеника ( ОСОБА_5 ) територія в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :10:002:1079 знаходиться в межах території громадської забудови (торгівельна зона та змішана громадська забудова Г-6).

Відповідно до зазначеної містобудівної документації, територія запланованої забудови віднесена до громадської та житлової садибної забудови, таким чином характер використання земель зводиться до однієї категорії їх використання - землі житлової та громадської забудови. Також представниця відповідача вказала, що детальним планом території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Івана Анкудінова, затвердженого 28.08.2018 року рішенням 26 сесії 7 скликання № 1213 (документ до якого внесено зміни) дана територія також відносилась до змішаної проектної житлової та громадської забудови, однак житлова складова проектного рішення містила багатоквартирний характер забудови даної території.

В судовому засіданні представник відповідача зауважила, що зміни до детального плану в межах даної території полягали в коригуванні житлової складової, а саме в переході від багатоквартирного житлового до садибного житлового будівництва, що в свою чергу покликано вплинути як на висотність забудови даної території (зменшити її) так і на демографічне навантаження. Таким чином новим проектним рішенням зроблено акцент саме на громадську малоповерхову забудову в межах житлового кварталу задля розміщення об`єктів повсякденного обслуговування населення (магазини, перукарні, аптеки, амбулаторії та інші об`єкти з реалізації товарів та послуг для населення).

Як вказала представник відповідача, та не заперечується сторонами, згідно Генерального плану міста Ужгород, дана територія позначено як житлова садибна забудова та вказала, що територія житлової садибної забудови, згідно з додатком 60 до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року № 1051, допускає розміщення переліку переважних та супутніх видів використання забудови. Зокрема, згідно до класифікатора видів функціонального призначення територій та їх співвідношення з видами цільового призначення земельних ділянок, територія житлової забудови включає такі переважні види цільового призначення земельних ділянок - 02.01; 02.03 - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку; 02.04; 02.10 - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури; 08.01; супутні види - 02.05; 02.06; 02.09; 02.12; 03.02; 03.03; 03.05; 04.10; 05.01; 07.02; 07.03; 07.04; 07.08; 12.13; 03.06 , 03.07 - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі; 03.08; 03.12; 03.13; 03.14 (в частині об`єктів, які не потребують встановлення санітарних обмежень на прилеглі території); 13.02 (в частині поштових відділень), 11.04; 13.01; 13.03; 14.02 (в частині розміщення об`єктів розподільчих мереж).

Тому Відповідач вважає, що враховуючи вищенаведені норми, розташування громадської забудови чи торгівельних зон на території житлової та громадської забудови передбачено як переважний та супутній вид використання і не суперечить ДБН. Посилання позивача на невідповідність містобудівної документації Генеральному плану не знаходять свого підтвердження і спростовуються вищезазначеним.

Третя особа-1 на стороні відповідача Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради в судове засідання не з`явилося, пояснень по суті позову не надало.

Третя особа-2 ОСОБА_2 надіслав суду пояснення, в яких проти позову заперечив. Представник третьої особи в судовому засіданні вказав, що містобудівна документація, а саме внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка Отто Шпеника не суперечить чинному Генеральному плану міста Ужгород та відповідає нормам матеріального права. Зокрема вказав, що детальний план території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та АДРЕСА_3 , затверджений 28.08.2018 року рішенням XXVI сесії VII скликання № 1213 (документ до якого внесено зміни). Дана територія відносилась до змішаної проектної житлової та громадської забудови, однак житлова складова проектного рішення містила багатоквартирний характер забудови даної території.

В судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_2 пояснив, що відсутні порушення процедури прийняття оскаржуваного плану, тому що, на його думку оскаржуване рішення відповідає механізму здійснення розроблення, оновлення, внесення змін, погодження затвердження проектів містобудівної документації на місцевому рівні, яке врегульоване Порядком розроблення, оновлення, внесення змін та затвердженні містобудівної документації, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 року № 926.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, зазначає наступне.

Як встановлено під час судового розгляду, позивачка ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 (т.1 а.с. 47-54).

Така нерухомість розташована в межах території Ужгородської міської ради, що обмежена вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ).

Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради в Єдиній екологічній платформі «ЕкоСистема» було розміщено повідомлення про оприлюднення проєкту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку від 25.06.2024 р. внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ). (т.1 а.с.96-97).

04.07.2024 р. відбулося засідання архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради. Згідно протоколу №4 від 04.07.2024 р. вбачається, що на такому засіданні обговорювалося питання внесення змін до ДПТ обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ). (т. 1 а.с. 215-221)

11.07.2024 р. проведено громадські слухання, про що складено відповідний протокол (т.1 а.с.108-117).

Позивачка ОСОБА_1 подала письмові зауваження та пропозиції щодо проекту містобудівної документації від 19.07.2022 р. та 22.07.2024 р. (т.1 а.с.98-107).

24.07.2024 року на веб-сайті Ужгородської міської ради опублікований проект рішення про затвердження містобудівної документації (стосовно документу державного планування «Внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та АДРЕСА_3 ») та супровідна записка до нього, із якої слідує, що 11.07.2024 року пройшли громадські обговорення містобудівної документації та звіту про СЕО, де було підтримано та схвалено проект такої містобудівної документації (т.3 а.с. 168)

01.08.2024 р. Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради було складено довідку про консультації з органами виконавчої влади та громадськістю, де зокрема і зазначено про часткове врахування зауважень позивачки ОСОБА_1 (т.1 а.с.222-227).

08.08.2024 р. було прийнято рішення 57 сесії Ужгородської міської ради 8 скликання від 08.08.2024 року № 1904 «Про затвердження містобудівної документації», яким затверджено внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) територія в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :10:002:1079 знаходиться в межах території громадської забудови (торгівельна зона та змішана громадська забудова Г-6). (т.1 а.с.124, 228-277, т.2 а.с. 1-97)

Як зазначила позивачка, в ході будівельних робіт ОСОБА_7 , без належних дозвільних документів, без затвердженого у встановленому законом порядку проекту та без дотримання державних будівельних норм та стандартів, було допущено підкоп існуючих фундаментів належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 . Також робочою групою встановлено, що проект будівництва (проект архітектурних перетворень) не був погоджений Органом охорони культурної спадщини Закарпатської обласної державної адміністрації. ( т.1 а.с. 55-214)

Вважаючи, що суміжний землекористувач ОСОБА_2 порушує право власності ОСОБА_1 , оскільки будівельні роботи завдають шкоди її майну, а оскаржуване рішення Ужгородської міської ради від 08.08.2024 р. про внесення змін до Детального плану території прийняте із допущеними порушеннями, позивачка звернулася із даним позовом до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Приймаючи рішення по суті позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до статей 28, 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема: підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації; встановлення на відповідній території режиму використання та забудови земель, на яких передбачена перспективна містобудівна діяльність.

Статтею 12 Закону України «Про основи містобудування» визначено, що до компетенції сільських, селищних, і міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій. До компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території: визначення територій для містобудівних потреб.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Статтею 7 цього Закону визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом: 1) планування територій на державному, регіональному та місцевому рівнях; 2) моніторингу стану розроблення та реалізації містобудівної документації на всіх рівнях; 3) визначення державних інтересів для їх врахування під час розроблення містобудівної документації; 4) проведення ліцензування і професійної атестації; 5) розроблення і затвердження будівельних норм, державних стандартів і правил, запровадження одночасної дії міжнародних кодів та стандартів; 6) контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку. Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації (стаття 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обгрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Згідно із положеннями статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Відповідно до рішення 57 сесії Ужгородської міської ради 8 скликання від 08.08.2024 року № 1904 «Про затвердження містобудівної документації» затверджено внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка Отто Шпеника (Івана Анкудінова) територія в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :10:002:1079 знаходиться в межах території громадської забудови (торгівельна зона та змішана громадська забудова Г-6).

Відповідно до зазначеної містобудівної документації, територія запланованої забудови віднесена до громадської та житлової садибної забудови, таким чином характер використання земель зводиться до однієї категорії їх використання - землі житлової та громадської забудови. Також слід зазначити, що детальним планом території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Івана Анкудінова, затвердженого 28.08.2018 року рішенням 26 сесії 7 скликання № 1213 (документ до якого внесено зміни) дана територія відносилась до змішаної проектної житлової та громадської забудови, однак житлова складова проектного рішення містила багатоквартирний характер забудови даної території.

Зміни до детального плану в межах даної території полягали в коригуванні житлової складової, а саме переходу від багатоквартирного житлового до садибного житлового будівництва, що в свою чергу покликано вплинути як висотність забудови даної території (зменшити її) так і на демографічне навантаження. Таким чином новим проектним рішенням зроблено акцент на громадську малоповерхову забудову в межах житлового кварталу за для розміщення об`єктів повсякденного обслуговування населення (магазини, перукарні, аптеки, амбулаторії та інші об`єкти з реалізації товарів та послуг для населення).

Відповідно до ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, у процесі містобудівного проектування території на місцевому рівні визначаються території: селищна, виробнича, рекреаційна та ландшафтна, у межах яких окремі земельні ділянки мають бути планувально об`єднані у такі функціональні зони: - житлової та громадської забудови, яка складається з прибудинкових територій багатоквартирних будинків, земельних ділянок садибних будинків, гуртожитків, а також земельних ділянок, на яких розташовуються заклади дошкільної освіти, загальної середньої освіти, громадські центри мікрорайонів, заклади охорони здоров`я, соціального захисту, культури та мистецтва, фізкультурно-оздоровчі і спортивні споруди, підприємства торгівлі і харчування, побутового обслуговування, органи державної влади та місцевого самоврядування, громадських та релігійних організацій, фінансово-кредитних установ, науково-дослідних та проектних організацій.

Територія житлової садибної забудови, згідно з додатком 60 до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року № 1051, допускає розміщення переліку переважних та супутніх видів використання забудови. Зокрема, відповідно до класифікатора видів функціонального призначення територій та їх співвідношення з видами цільового призначення земельних ділянок, територія житлової забудови включає такі переважні види цільового призначення земельних ділянок - 02.01; 02.03 - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку; 02.04; 02.10 - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури; 08.01; супутні види - 02.05; 02.06; 02.09; 02.12; 03.02; 03.03; 03.05; 04.10; 05.01; 07.02; 07.03; 07.04; 07.08; 12.13; 03.06 , 03.07 - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі; 03.08; 03.12; 03.13; 03.14 (в частині об`єктів, які не потребують встановлення санітарних обмежень на прилеглі території); 13.02 (в частині поштових відділень), 11.04; 13.01; 13.03; 14.02 (в частині розміщення об`єктів розподільчих мереж).

Згідно п. 17 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» функціональна зона території - визначена комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади, генеральним планом населеного пункту, планом зонування території частина території територіальної громади, щодо якої визначений певний набір дозволених (переважних (основних) та супутніх) видів цільового призначення земельних ділянок та відповідно до законодавства встановлені обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Параметри використання території та будівель, запропонованих для розташування у межах декількох земельних ділянок або окремої земельної ділянки, зокрема функціональне призначення, граничні поверховість та площа забудови, можливе розміщення на ділянці, є обов`язковими для врахування під час зонування відповідної території.

Пунктом 6-3 Розділу V "Прикінцеві положення" Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що до 1 січня 2025 року функціональне призначення території може визначатися детальним планом території. Дія цього положення не поширюється на території, де затверджені комплексні плани або генеральні плани населеного пункту відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель". При визначенні функціональної зони в такому порядку не допускається зміна (уточнення) раніше визначених планом зонування, генеральним планом населеного пункту функціональних зон на території островів, у межах водоохоронних зон, прибережних захисних смуг, територій та об`єктів природно-заповідного фонду, водних об`єктів, а також території, на якій розташовані ліси, сквери, парки.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги щодо протиправності оскаржуваного рішення позивачка, зокрема, посилається на те, що дії третьої особи ОСОБА_2 при будівництві поруч із квартирою, яка наявна у її власності, допустив порушення порядку здійснення таких робіт за завдав шкоди її майну. На підтвердження таких обставин, посилається на Звіт по обстеженню технічного стану будівлі (т.1 а.с. 55-75). Суд відхиляє такі доводи позивачки у даній адміністративній справі, оскільки правовідносини щодо здійснення будівельних робіт, якими завдано шкоду майну інших осіб, розглядається у порядку цивільного судочинства та не може свідчити про протиправність Детального плану території.

Щодо обгрунтування позовних вимог ОСОБА_1 відносно протиправності оскаржуваного рішення 57 сесії Ужгородської міської ради 8 скликання від 08.08.2024 року № 1904 «Про затвердження містобудівної документації» та затвердження внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Академіка Отто Шпеника ( ОСОБА_5 ) територія в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :10:002:1079 знаходиться в межах території громадської забудови (торгівельна зона та змішана громадська забудова Г-6) через порушення процедури його прийняття та протиправності затвердження Детального плану території, суд зазначає наступне.

Суд відхиляє посилання позивачки щодо протиправності оскаржуваного рішення органа місцевого самоврядування, у зв`язку із невідповідністю проекту державного планування та процедури його затвердження вимогам наступних приписів: статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»; ПКМУ від 01.09.2021 року за № 926; ПКМУ від 25.05.2011 року за № 555, виходячи із наступного.

Генеральний план і детальний план населеного пункту є видами містобудівної документації. Зважаючи на приписи статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план населеного пункту повинен уточнювати положення генерального плану.

Детальний план території та генеральний план населеного пункту, є нормативно-правовим актом.

Громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальній плани.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

Законодавець визначив, що рішення, що стосуються розроблення містобудівної документації здійснюється з урахуванням інтересів громадськості.

Підпунктом 35 порядку, що затверджений ПКМУ від 01.09.2021 року за № 926, визначено що виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій) (далі - замовник), який організовує розроблення, внесення змін та подання проектів містобудівної документації на місцевому рівні на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

У відповідності до пункту 41 порядку, що затверджений ПКМУ від 01.09.2021 року за № 926, розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, оновлення та внесення змін до неї здійснюється трьома організаційними етапами: підготовчий, основний, завершальний, які реалізуються у послідовності, визначеній пунктами 42- 44 цього Порядку.

Згідно пункту 33 порядку, що затверджений ПКМУ від 01.09.2021 року за № 926, розроблення та внесення змін до детального плану території, розташованої в межах населеного пункту, допускається за умови відповідності його проектних рішень генеральному плану цього населеного пункту, якщо він обов`язковий до розроблення.

Пункт 43 цього порядку передбачає основні етапи по розробленню містобудівної документації

У відповідності до пункту 44 порядку завершальний етап включає такі заходи:

(підпункт 3) подання замовником проекту містобудівної документації на місцевому рівні на затвердження сільській, селищній, міській раді у форматі електронного документа відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 р. № 632 «Про визначення формату електронних документів комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території» та завдання. Рішення про затвердження комплексного плану повинно містити відомості про:

(а) генеральні плани населених пунктів та детальні плани території у межах території територіальної громади, затверджені до затвердження комплексного плану, які визнані такими, що відповідають вимогам законодавства та узгоджуються з планувальними рішеннями комплексного плану і включені до нього;

(б) генеральні плани населених пунктів та детальні плани території у межах території територіальної громади, які визнані такими, що не відповідають вимогам законодавства та/або не узгоджуються з планувальними рішеннями комплексного плану і втрачають чинність одночасно з набранням чинності комплексним планом;

(в) назви населених пунктів, генеральний план або планувальні рішення якого розроблені у складі комплексного плану та набирають чинності одночасно з набранням чинності комплексним планом; назви населених пунктів, щодо яких встановлена необхідність розроблення генеральних планів (в тому числі обов`язковим є включення до цього переліку населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, якщо генеральні плани цих населених пунктів не відповідають вимогам законодавства та/або не узгоджуються з планувальними рішеннями комплексного плану);

(г) опис меж територій у межах території територіальної громади, детальні плани яких розроблені у складі комплексного плану та набирають чинності одночасно з комплексним планом.

У разі коли на територію не розповсюджуються повноваження жодної сільської, селищної чи міської ради, затвердження детального плану території здійснює райдержадміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - Рада міністрів Автономної Республіки Крим або відповідна облдержадміністрація;

(підпункт 5) розгляд та прийняття рішення щодо затвердження проектів містобудівної документації здійснюється сільською, селищною, міською радою:

(а) комплексний план та генеральні плани населених пунктів - протягом трьох місяців з дня подання відповідного проекту містобудівної документації,

(б) детальний план території - протягом 30 днів з дня подання відповідного проекту містобудівної документації;

4) Згідно зі статтею 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому

рівні;

5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Отже, опублікування відповідачем інформації щодо проведення громадських слухань щодо внесення змін до Детального плану території, обмеженої вул. Робочою, Руською, Мукачівською, Академіка Отоо Шпеника ( ОСОБА_5 ) була здійснена у визначені законодавством строки, а саме 25.06.2024 р., відтак відсутні порушення зі сторони суб`єкта владних повноважень (т.1 а.с.96-97).

Пунктом 2 порядку, що затверджений ПКМУ від 25.05.2011 року за № 555 передбачено, проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі - громадські слухання) здійснюється в рамках проведення процедури громадського обговорення під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації із урахуванням вимог Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку".

Згідно пунктів 7, 8 порядку, що затверджений ПКМУ від 25.05.2011 року за № 555, громадські слухання проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Інформація про проведення громадських слухань (час і місце проведення, вимоги до учасників громадських слухань згідно з цим Порядком) оприлюднюється одночасно із оприлюдненням проекту містобудівної документації на місцевому рівні (в одному інформаційному повідомленні), а також додатково в окремому інформаційному повідомленні на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації за п`ять робочих днів до визначеної дати проведення громадських слухань.

Інформаційне повідомлення про проведення громадських слухань повинно містити такі відомості:

рішення сільської, селищної, міської ради про розроблення проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

завдання на розроблення містобудівної документації на місцевому рівні;

відомості про замовника та розробника проекту містобудівної документації на місцевому рівні та підстави для його розроблення;

інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань та умови участі в них;

інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях;

інформацію про посадову особу замовника розроблення містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій (зауважень), та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження);

матеріали щодо проекту містобудівної документації на місцевому рівні в повному обсязі відповідно до визначеного в установленому законом порядку складу та змісту, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом.

Такі громадські обговорення були проведені 11.07.2024 р. , про що було складено відповідний протокол (т. 1 а.с.108-117), а зауваження мешканців, зокрема і позивачки були розглянуті та частково враховані, що відображено у довідці (т.1 а.с.98-107,168,222-227), водночас, оприлюднення 24.07.2024 року на веб-сайті Ужгородської міської ради проекту рішення про затвердження містобудівної документації (стосовно документу державного планування «Внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Робочою, Руською, Мукачівською та Івана Анкудінова») та супровідної записки до нього, не може бути підставою для скасування ДПТ.

Щодо процедурних порушень, про які зазначає позивачка, які були допущені замовником в ході реалізації основного та завершеного етапу розроблення проекту державного планування, затвердження та введення якого здійснено оскаржуваним рішенням, суд вказує наступне.

У відповідності до повідомлення опублікованого на веб-сайті Міської ради 28.06.2024 року, строк обговорення проекту внесення змін до детального плану встановлений до 24.07.2024 року.

24.07.2024 року опублікований проєкт рішення про затвердження містобудівної документації, в супровідній записці до якого не зазначено про будь-які інші пропозиції громадськості щодо проекту містобудівної документації, зокрема зауважень позивачки від 19.07.2024 р. та 22.07.2024 р., окрім тих що відображені в резолюції протоколу громадських слухань від 11.07.2024 року.

Стаття 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказує, що строк для подачі пропозицій громадськості не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Виходячи із повідомлення, що опубліковане щодо проекту містобудівної документації на веб-сайті міської ради (від 28.06.2024 року), станом на 24.07.2024 року такий строк становив 26 календарних днів.

Проте, оскаржуване рішення прийняте 08.08.2024 р. після розгляду усіх, в тому числі і поданих позивачкою, зауважень та пропозицій до Детального плану території, що підтверджується довідкою від 01.08.2024 р. (т.1 а.с.222-227), а саме рішення, що оскаржується прийняте 08.08.2024 р., що не позбавило громадськість та зацікавлених осіб подати такі зауваження, зокрема і до дати прийняття оскаржуваного рішення.

Отже, суд зазначає, що не суттєві та формальні порушення, зокрема щодо дати оприлюднення проекту рішення 24.07.2024 р. про затвердження містобудівної документації, при дотриманні процесу прийняття органом місцевого самоврядування такого рішення про внесення змін до Детального плану території, при оприлюдненні таких оголошень, проведення слухань, врахування інтересів громади, не можуть бути підставою для визнання нечинним та скасування усього нормативно-правового акту.

Дана позиція також викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 640/11468/20 та від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20. Так, зокрема зазначено, що ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.

Суд приходить до переконання, що зміни до Детального плану території внесені з урахуванням результатів публічних слухань, із врахуванням пропозицій та зауважень та у межах компетенції суб`єкта владних повноважень, а тому є правомірними.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» визначено етапи стратегічної екологічної оцінки.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку, результати громадського обговорення та консультацій, проведених згідно із статтями 12 та 13 цього Закону, а також результати транскордонних консультацій, проведених відповідно до статті 14 цього Закону, обов`язково враховуються в документі державного планування.

Замовник може проводити громадське обговорення та консультації у порядку, передбаченому статтями 10, 12 та 13 цього Закону, одночасно.

Граничний строк надання зауважень і пропозицій під час проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому статтями 10, 12 та 13 цього Закону, обчислюється з дня, наступного за днем розміщення замовником відповідних документів у Єдиному реєстрі стратегічної екологічної оцінки, а у разі здійснення стратегічної екологічної оцінки містобудівної документації - з дня отримання органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону, матеріалів, зазначених у частині другій статті 13 цього Закону.

Згідно статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів.

Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника та вносяться ним до Єдиного реєстру стратегічної екологічної оцінки з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості.

Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку розміщується на офіційному веб-сайті замовника, а у сільських населених пунктах - також не менш як у трьох публічних місцях (на дошках оголошень органів місцевого самоврядування, об`єктів соціально-культурного призначення, на стаціонарно обладнаних зупинках маршрутних транспортних засобів, у місцях, визначених та обладнаних органами місцевого самоврядування, та в інших місцях масового перебування населення), та вноситься ним до Єдиного реєстру стратегічної екологічної оцінки.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку повинно містити інформацію про:

1) повну назву документа державного планування, що пропонується, та стислий виклад його змісту;

2) орган, що прийматиме рішення про затвердження документа державного планування;

3) передбачувану процедуру громадського обговорення, у тому числі:

а) дату початку та строки здійснення процедури;

б) способи участі громадськості (надання письмових зауважень і пропозицій, громадські слухання тощо);

в) дату, час і місце проведення запланованих громадських слухань (у разі проведення);

г) орган, від якого можна отримати інформацію та адресу, за якою можна ознайомитися з проектом документа державного планування, звітом про стратегічну екологічну оцінку та екологічною інформацією, у тому числі пов`язаною зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування;

ґ) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, його поштову та електронну адреси та строки подання зауважень і пропозицій;

д) місцезнаходження наявної екологічної інформації, у тому числі пов`язаної зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування;

4) необхідність проведення транскордонних консультацій щодо проекту документа державного планування.

Строк громадського обговорення встановлюється замовником і не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення повідомлення, передбаченого частиною четвертою цієї статті.

Громадськість у межах строку громадського обговорення має право подати замовнику в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку. Усі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником і вносяться ним до Єдиного реєстру стратегічної екологічної оцінки. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Пропозиції і зауваження, подані після закінчення встановленого строку, не розглядаються.

Оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку з метою одержання зауважень і пропозицій не виключає можливості проведення в порядку, передбаченому законодавством, громадських слухань, будь-яких інших форм публічного громадського обговорення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

За результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією та вноситься замовником до Єдиного реєстру стратегічної екологічної оцінки.

Громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні .

Отже, зі змісту законодавчого регулювання порядку ухвалення рішення про розробку ДПТ, замовлення розробки ДПТ та затвердження такого ДПТ, вбачається, що метою покладення на відповідну сільську, селищну або міську раду та її виконавчі органи повноважень у цій сфері є забезпечення комплексного підходу до планування забудови території на місцевому рівні, врахування при цьому інтересів відповідної територіальної громади та вимог містобудівної документації на місцевому рівні; для цього на відповідний орган місцевого самоврядування покладається повна відповідальність за зміст ДПТ, його відповідність містобудівній документації на місцевому рівні та дотримання встановленої законодавством процедури його розробки, обговорення, доведення до відома громадськості та прийняття.

В свою чергу, громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться шляхом оприлюднення таких проектів, надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій, а також шляхом безпосереднього подання пропозицій громадськістю до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Щодо невідповідності положень документу державного планування, що затверджений оскаржуваним рішенням, положенням містобудівної документації вищого рівня суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади. Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Згідно з частиною першою статті 16 вище зазначеного Закону планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обгрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Згідно із положеннями частини першої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Детальні плани територій одночасно з їх затвердженням стають невід`ємними складовими генерального плану населеного пункту та/або комплексного плану.

Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Відповідно до частини восьмої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання.

Відповідно до пункту 1.1 ДБН Б. 1-3-97 «Склад, зміст, порядок розроблення, погодження та затвердження генеральних планів міських населених пунктів», затвердженого наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 25 вересня 1997 року за № 164 (далі - «ДБН Б. 1-3-97», чинний на момент затвердження Міською радою Генерального плану міста Ужгород (Коригування окремих розділів), як документу містобудівного планування, що затверджений рішенням 29 сесії 4 скликання Ужгородської міської' ради від 04.06.2004 року за № 313), генеральний план міста, селища є основним планувальним документом, який встановлює в інтересах населення та з врахуванням державних завдань напрямки і межі територіального розвитку населеного пункту, функціональне призначення і будівельне зонування території, містить принципові рішення щодо розміщення об`єктів загальноміського або загальноселищного значення, організації вулично-дорожньої мережі і дорожнього руху, інженерного обладнання, інженерної підготовки і благоустрою, захисту території від небезпечних природних і техногенних процесів, охорони природи та історико-культурної спадщини, черговості освоєння території.

Генеральний план міста, селища є основним видом містобудівної документації з планування території населеного пункту, призначеним для обгрунтування (розроблення та реалізації) довгострокової політики органу місцевого самоврядування в питаннях використання і забудови території.

Згідно з пунктом 3.12 ДБН Б. 1-3-97 на основному кресленні генерального плану вказують існуючий стан та пропозиції щодо архітектурно-планувальної організації і функціонального зонування, використання та забудови територій населеного пункту, а саме: а) межа населеного пункту (міська межа); б) магістральні, жилі вулиці і площі у червоних лініях (з назвами) та транспортні розв`язки в одному та різних рівнях; в) території житлової забудови (садибної, мало: поверхової, середньоповерхової, багатоповерхової); г) території цивільної забудови та громадські центри загальноміського і районного значення; д) озеленені території загального користування та спеціального призначення; е) промислові, комунальні і складські території та їх розподіл у відповідності з санітарною класифікацією підприємств; ж) території міського та зовнішнього транспорту; з) території спеціального призначення; й) природоохоронні, оздоровчі, рекреаційні, історико-культурні території: к) курортні території; л) території садівничих товариств та дачної забудови; м) території сільськогосподарських підприємств; н) ліси, лісопарки, лугопарки, водойми, водотоки; о) території, на яких заплановано здійснення загальних та спеціальних заходів з інженерної підготовки і захисту територій, природозахисних заходів та розміщення відповідних споруд і пристроїв; п) території, передбачені для розміщення головних споруд інженерної інфраструктури: р) території пріоритетного розвитку на першу чергу реалізації; с) резервні території для розвитку населеного пункту за його межами.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти висновку про те, що ДПТ є видом містобудівної документації, положення якого мають узгоджуватися з генеральним планом населеного пункту, деталізувати положення останнього та не суперечити йому.

Суд відхиляє доводи позивачки щодо порушення норм Генерального плану при затвердженні ДПТ, виходячи із наступного.

Суд зазначає, що жодним чином не порушено прав позивача зміною функціонального призначення земельної ділянки за кадастровим номером :10:002:0179, що визначена детальним планом, який затверджений оскаржуваним рішенням, з положенням чинного на момент прийняття оскаржуваного рішення Генерального плану міста Ужгород (Коригування окремих розділів). А тому не вказують на порушення Ужгородською міською радою положень частини першої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що свідчить про відсутність підстав для визнання протиправним та нечинним оскаржуваного рішення.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених вимог, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до встановлених статтею 139 КАС України правил розподілу судових витрат, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати понесені позивачем на сплату судового збору покладаються на нього.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ужгородської міської ради (88000, м.Ужгород, пл.Поштова, буд.3, ), третя особа-1, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (88000, м.Ужгород, вул.Героїв Небесної Сотні, буд.4, ), третя особа-2, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ) про визнання протиправним та нечинним рішення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 05 лютого 2025 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення в повному обсязі складено та підписано 17 лютого 2025 року.

СуддяЮ.Ю.Дору