Справа № 520/11897/24
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 лютого 2025 р. Справа № 520/11897/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Русанової В.Б. ,

розглянувши заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження за апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 у справі № 520/11897/24

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В с т а н о в и в:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 у справі № 520/11897/24 (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відмовлено у задоволенні адміністративного позову ФОП ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Копію судового рішення доставлено до електронного кабінету позивача ФОП ОСОБА_1 17.09.2024, о 20:10 годині, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем отримання є 18.09.2024.

17.01.2025, тобто з порушенням встановленого строку ст. 295 КАС України, позивачем оскаржено судове рішення. Разом з апеляційною скаргою заявлена заява про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2025 відмовлено у заяві скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження, наведені підстави для поновлення строку визнані неповажними; апеляційна скарга ФОП ОСОБА_1 залишено без руху. Надано скаржнику (з дня отримання копії ухвали) десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Копію судового рішення доставлено до електронного кабінету ГУ ПФУ в Полтавській області 24.01.2025, о 23:20 годині, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем отримання є 27.01.2025 (з урахуванням ч. 6 ст. 120 КАС України).

Строк на усунення недоліків закінчився 06.02.2025

31.01.2025 через систему «Електронний суд» позивачем подано до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування заяви скаржник зазначає що в період з 04.08.2024 по 18.12.2024 перебувала за межами України, що підтверджується відповідними відмітками в закордонному паспорті. 25.12.2024 звернулася до Державної прикордонної служби України для підтвердження інформації про перебування у вищезазначений період за межами України. На що Державна прикордонна служба України надано витяг від 10.01.2025 (докази додаються). Зазначає, що не мала фізичної та об`єктивної можливості вчасно, в рамках процесуальних строків звернутися до суду апеляційної інстанції із скаргою на зазначене рішення суду. Зауважує, що в період роботи з 16.09.2024 робота сервісу «Електронний суд» зазнавала постійних збоїв, у зв`язку з чим по технічним причинам доступ до функціоналу «Електронний суд» було обмежено. Наприклад, такі збої було зафіксовано 16.09.2024, 01.10.2024, 15.10.2024, з 25.10.2024 по 30.10.2024 сервіс взагалі був недоступний (дані факти підтверджуються скрінами офіційних повідомлень). Крім цього, також сервіс «Електронний суд» в грудні 2024 зазнав обмежень і під час широкомасштабної ворожої атаки на електронні сервіси України. Більше того, авторизація користувачів в системі «Електронний суд», які перебувають за межами України відбувається складніше, ніж на території України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява скаржника задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення прийнято Харківським окружним адміністративним судом 17.09.2024 у письмовому провадженні.

Відповідно до відомостей, що містяться в автоматизованій системі «Діловодство суду», копія оскаржуваного рішення доставлена до електронного кабінету позивача (отримана) 17.09.2024 о 20:10 год, що підтверджується наявною в матеріалах електронної справи довідкою Харківського окружного адміністративного суду про доставку електронного листа від 18.09.2024.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Суд звертає увагу апелянта на позицію Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у постанові від 08.02.2024 стосовно того, що надіслання електронної копії судового рішення суду першої інстанції на офіційну електронну адресу в ЄСІТС стороні слід вважати належним і достатнім способом вручення судового рішення стороні у справі.

Останній день на апеляційне оскарження з моменту отримання скаржником копії рішення суду першої інстанції є 18.09.2024. Із апеляційною скаргою позивач звернувся через підсистему «Електронний суд» 17.01.2025, тобто з пропуском встановленого статтею 295 КАС України тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а саме з дня складення повного судового рішення.

На підтвердження доводів стосовно причин пропуску строку, на які апелянт посилається в заяві про поновлення строку, надано копію витягу Державної прикордонної служби України № 19/К-895/115 від 10.01.2025, убачається, що гр. ОСОБА_1 у період з 01.07.2024 по 25.12.2024 виїхала 04.08.2024 о 10:04:05 год, по маршруту Київ-Перемишль; в`їхала 18.12.2024 о 15:45:25 год, по маршруту Перемишль Київ.

З огляду на викладене, перебування апелянта за кордоном та звернення до Державної прикордонної служби 25.12.2025 для підтвердження інформації про перебування останньої за межами країни, колегія суддів не вважає поважною причиною пропуску строку звернення до апеляційного суду.

Також, колегія суддів зазначає що не було необхідності для звернення, очікування та отримання витягу від 10.01.2025, так як виїзди та в`їзди з країни підтверджуються відповідними відмітками у закордонному паспорті.

Колегія суддів повторно звертає увагу, що посилання апелянта на те, що підставою пропуску строку стало перебування позивача у період з 04.08.2024 до 18.12.2024 за кордоном не є непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

До того ж ФОП ОСОБА_1 має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС, а тому з урахуванням вище викладених обставин мала об`єктивну можливість здійснити вказані процесуальні дії у строки визначені КАС України.

Колегія суддів наголошує, що позивач навіть будучи за кордоном міг би отримати та ознайомитися із оскаржуваним судовим рішенням за допомогою підсистеми «Електронний суд», проте жодних дій він не вживав, а перебування за кордоном не може слугувати поважною підставою поновлення строку звернення до суду.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що на підтвердження наявності технічного збою в роботі підсистеми «Електронний суд», зокрема електронного кабінету позивача, скаржником не надається належних та достатніх доказів на підтвердження цих обставин. Зокрема, апелянтом не надано копії листів (звернень) до Державного підприємства «Центр судових сервісів», копію відповідні цієї установи на звернення заявника з підтвердженням факту наявності технічного збою в роботі електронного кабінету ФОП ОСОБА_1 .

В обґрунтування своєї заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник надав суду скріншоти офіційних повідомлень, в яких зазначається, що лише з 25.10.2024 до 30.10.2024 проводяться технічні роботи на центральній базі даних адміністративних судів України.

Доказів некоректної роботи підсистемі «Електронний суд» за період з дати отримання апелянтом оскаржуваного рішення суду (18.09.2024) до 17.01.2025 суду не надано.

Колегія суддів зазначає, що ст. 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Слушно зауважила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення, виникнення організаційних складнощів для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Можливість вчасного подання апеляційної скарги залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер, а тому підстав для поновлення пропущеного процесуального строку у даному випадку суд не вбачає.

Колегія суддів зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.015 Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом певного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

З огляду на зазначене, заяву про поновлення строку є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

20.09.2022 ЄСПЛ ухвалив рішення у справі «Завалій та інші проти України» (заяви № 23342/14, 42968/15, 1686/17, 64516/17; далі - Рішення), у якому зазначив, що вже встановлював порушення принципу юридичної визначеності за подібних обставин у рішеннях у справах «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, від 3 квітня 2008 року) та «Устименко проти України» (заява № 32053/13, від 29 жовтня 2015 року). І, беручи до уваги обставини заяв, Суд не вбачає підстав для іншого висновку в цій справі. Суди, порушуючи принцип юридичної визначеності, приймали до розгляду за відсутності достатніх підстав і задовольняли скарги, подані поза межами встановленого законодавством десятиденного строку для апеляційного оскарження.

Вказаний висновок узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 22.06.2023 по справі № 643/5369/16.

Згідно з ч. 3 ст. 299 КАС України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2025 не виконані в повному обсязі, недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 у справі № 520/11897/24 - відмовити.

Визнати неповажними, наведені у заяві причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою зичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 у справі № 520/11897/24.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 у справі № 520/11897/24 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц В.Б. Русанова