Справа № 380/2943/25
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2025 рокусправа №380/2943/25
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кухар Наталія Андріївна, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України у Львівській області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень - рішень,-

в с т а н о в и в:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478 в частині застосування штрафу 24448.13 щодо невиконання податкових зобов`язань;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478 в частині застосування штрафу 3256.00 щодо невиконання податкових зобов`язань;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478 в частині застосування штрафу 4513.00 щодо невиконання податкових зобов`язань;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478 в частині застосування штрафу 25200.38 щодо невиконання податкових зобов`язань;

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Львівській області від 22.02.2024 №1-1333-UA0054478 в частині застосування штрафу 32 218.43 щодо невиконання податкових зобов`язань;

- стягнути на користь Позивача ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 6056 грн.

Відповідно до пунктів 1- 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем під час звернення з даним позовом було додано копію квитанції №0.0..1 від 05.02.2025 року на суму 6056,00 грн.

Відповідно до довідки Відділу документального забезпечення та архіву (канцелярія) від 14.02.2025 квитанція №0.0..1 від 05.02.2025 року вже внесено до бази даних у справі №380/2381/25 (суддя Морська Г.М.).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 року № 4059-IX встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 року на рівні 3028,00 грн.

За змістом приписів пп.1) п.3 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, або фізичною особою підприємцем судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.

Зі змісту поданої заяви встановлено, що позивачем заявлено п`ять позовних вимог про скасування податкових повідомлень рішень на загальну суму 89635,94 грн.

Відтак, позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

На підставі частини третьої статті 4 № 3674-VI суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору за подання позовної заяви в електронному вигляді (1211,20 грн. х 0,8 = 968,96 грн.).

Таким чином, за подання даного адміністративного позову майнового характеру, ціна якого 89635,94 грн. позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн.

Для сплати судового збору для звернення до Львівського окружного адміністративного суду встановлено наступні платіжні реквізити: Отримувач коштів: ГУК Львiв/Залізничний р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4013951; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Згідно частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

У постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у вказаній постанові за результатом комплексного аналізу правового регулювання також зазначив, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 року у справі № 640/20468/18, від 26.11.2020 року у справі 500/2486/19.

Позивач оскаржує, зокрема, податкове повідомлення рішення від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478, від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478, від 09.10.2023 №1-1333-UA0054478, від 09.10.2023 №1-1333- UA0054478, від 22.02.2024 №1-1333-UA0054478.

Проте звернувся в суд з позовом 14.02.2025 року, тобто, з пропуском шестимісячного строку звернення, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Згідно з частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідну до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити доказ сплати судового збору для звернення до суду із даним позовом у розмірі 968,96 грн.;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243,248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України у Львівській області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень рішень - залишити без руху.

Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (надати) позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

СуддяКухар Наталія Андріївна