Справа № 380/20890/24
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2025 року м.Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов?язання вчинити дії

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ» , місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Михайла Грушевського, буд. 10 (далі позивач, ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ») до Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 35 (далі відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0/33057/13-01-04-13 від 29.07.2024, винесене ГУ ДПС у Львівській області.

Ухвалою від 15.10.2024 суддя залишила позовну заяву без руху.

Ухвалою від 30.10.2024 суддя прийняла позовну заяву до розгляду й відкрила провадження у справі.

Представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Таке клопотання обґрунтоване тим, що позивач пропустив місячний строк звернення до суду із цим позовом. Строк звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення, строк звернення до суду один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Після відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною четвертою статті 122 КАС України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

В силу вимог частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 58 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас, якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.18 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України слідує, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №0/33057/13-01-04-13 від 29.07.2024.

Суд встановив, що за результатами проведеної камеральної перевірки ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ» ГУ ДПС у Львівській області складено акт від 29.02.2024 № 7971/13-01-04-13-04/33583465 (далі Акт перевірки).

На підставі Акта перевірки, ГУ ДПС у Львівській області винесено податкове повідомлення-рішення від 05.04.2024 №0/15322/13-01-04-13, згідно з яким за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання з орендної плати за земельну ділянку згідно пункту 124.1 статті 124 ПК України зобов`язано ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ» сплатити штраф у розмірі 99614,45 грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Львівській області від 05.04.2024 №0/15322/13-01-04-13, позивач подав скаргу до Державної податкової служби України від 29.04.2024 №29/04.

Рішенням Державної податкової служби України від 27.06.2024 №19743/6/99-00-06-03-02-06 скасовано податкове повідомлення-рішення від 05.04.2024 №0/15322/13-01-04-13 в частині застосування штрафу в розмірі 466,08 грн, в іншій частині податкове повідомлення-рішення залишено без змін.

29.07.2024 ГУ ДПС у Львівській області винесено податкове повідомлення-рішення №0/33057/13-01-04-13, яким за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання з орендної плати за земельну ділянку пункту 124.1 статті 124 Податкового кодексу України зобов`язано ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ» сплатити штраф у розмірі 99148,37 грн.

Прийняте податкове повідомлення-рішення від 29.07.2024 є, фактично, формалізацією результатів адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення від 05.04.2024.

Відповідно до пункту 56.10 статті 56 ПК України рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, прийняті за розглядом скарги платника податків, є остаточними і не підлягають подальшому адміністративному оскарженню, але можуть бути оскаржені в судовому порядку.

За змістом пункту 60.4 статті 60 ПК України у випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

Тобто, прийняте податкове повідомлення-рішення 29.07.2024 є результатом адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень від 05.04.2024.

Оскільки позивач скористався досудовим порядком оскарження податкових повідомлень-рішень (процедурою адміністративного оскарження), тому застосуванню підлягає норма пункту 56.19 статті 56 ПК України, яка прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.09.2024 у справі № 260/311/24.

Відповідно до частини п`ятого статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З позовом до суду позивач звернувся 17.10.2024.

Доказів щодо не пропущення строку звернення до суду або заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом позивачем не подано.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 вказаного Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕНЕРГОРЕМОНТ" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов?язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:

- докази про дотримання строку звернення до суду або заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мричко Н.І.