Справа № 320/1761/25
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 лютого 2025 року справа № 320/1761/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Зараз-5» до Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерства юстиції України про визнання протиправними та скасування постанов, стягнення майнової та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

22.07.2024 до Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Зараз-5» із позовом до Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерства юстиції України, в якій просить суд:

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження № 68039548 від 06.01.2022;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження від 24.05.2022;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про повернення виконавчого документа стягувачу від 24.05.2022;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про скасування процесуального документу від 19.09.2023;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про стягнення виконавчого збору від 19.09.2023;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про арешт коштів від 21.09.2023;

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову про закінчення виконавчого провадження від 19.01.2024;

- поновити порушені права Позивача, поновити стан справ Позивача, що існував до порушення його прав протиправними (незаконними) рішеннями, діями/бездіяльністю Відповідача та Співвідповідача у виконавчому провадженні №68039548, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань збитки (примусово стягнуті кошти у ВП №73484754 - майнову шкоду), завдані Позивачу з Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (Код ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАРАЗ-5» (Код ) кошти у розмірі 134521 (сто тридцять чотири тисячі двадцять одну) грн. 72 коп.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань моральну шкоду завдану Позивачу з Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (Код ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАРАЗ-5» (Код ) кошти у розмірі 45000 (сорок п`ять тисяч) грн. 00 коп.;

- визнати протиправними (незаконними) дії/бездіяльність Співвідповідача та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань моральну шкоду завдану Позивачу з Міністерства юстиції України (Код ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАРАЗ-5» (Код ) кошти у розмірі 45000 (сорок п`ять тисяч) грн. 00 коп.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати з Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (Код ) та з Міністерства юстиції України (Код ) солідарно на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАРАЗ-5» (Код ) кошти у розмірі встановленому законодавством України.

Як третю особу позивач зазначає Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (з подальшими змінами, внесеними згідно з Рішеннями Вищої ради правосуддя № 83/0/15-22 від 25.01.2022, № 166/0/15-22 від 22.02.2022, № 977/0/15-23 від 12.10.2023, № 700/0/15-24 від 07.03.2024) до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду, матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Зараз-5» до Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерства юстиції України про визнання протиправними та скасування постанов, стягнення майнової та моральної шкоди (справа №320/1761/25) передано судді Кушновій А.О. у вигляді роздрукованої позовної заяви на 25 аркушах та копії платіжної інструкції на 1 арк. (без додатків), що свідчить про відсутність у суді можливості формування справ у паперовій формі, які формуються учасниками процесу через підсистему "Електронний Суд".

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (п.15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (п.15.3).

При цьому, суд звертає увагу, що Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 № 26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Цим самим рішенням Рада суддів України закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

При цьому суд зазначає, що опубліковані Радою суддів України рекомендації мають рекомендаційний характер і враховуються судом у сукупності із нормами чинного законодавства.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. У той же час заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У даному випадку, позовна заява з додатками надійшла до суду через підсистему "Електронний Cуд", водночас, її граничний обсяг перевищує 30 аркушів.

Відтак, позивачу слід подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

Також, пунктом п`ятим частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено обов`язок суду з`ясувати чи подано позовну заяву у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Так, частиною першою вказаної статті передбачено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. У позовній заяві зазначається ідентифікатор для повного доступу до інформації про виконавче провадження (за наявності).

Відповідно до частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує постанови відповідача-1 у виконавчому провадженні № 68039548 від 06.01.2022 про відкриття виконавчого провадження, від 24.05.2022 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, від 24.05.2022 про повернення виконавчого документа стягувачу; від 19.09.2023 про скасування процесуального документу, від 19.09.2023 про стягнення виконавчого збору, від 21.09.2023 про арешт коштів та від 19.01.2024 про закінчення виконавчого провадження.

При цьому, у позовній заяві позивач зазначає, що постанова про відкриття виконавчого провадження № 68039548 від 06.01.2022 (та інші постанови у даному проваджені) існує(ють) лише в автоматизованій системі виконавчого провадження (АСВП) у вигляді заповненого шаблону постанови без будь-якого підпису державного виконавця та печатки Вишневого ВДВС, що свідчить про порушення виконавцем вимог до оформлення та підписання документів виконавчого провадження, передбачених пунктами 6, 7 розділу I Інструкції з організації примусового виконання рішень в редакції, що діяла на момент відкриття та реалізації даного виконавчого провадження.

Позивач вказує, що Товариству, як стороні виконавчого провадження, офіційна підписана постанова державного виконавця Вишневого ВДВС про відкриття виконавчого провадження №68039548 від 06.01.2022 до сьогодні не була направлена ніяким чином, що порушує вимоги статті 28 Закону України від 2 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» (далі Закон № 1404-VIII) та пункту 7 розділу I Інструкції з організації примусового виконання рішень в редакції, що діяла на момент відкриття та реалізації даного виконавчого провадження, і порушило ряд прав Товариства бути повідомленим, вчасно оскаржити протиправні дії, рішення державного виконавця.

До позовної заяви в електронному вигляду позивач додає оскаржувані постанови, роздруковані з АСВП, з яких дату друку встановити неможливо.

Дослідивши зміст позову, суд зазначає, що для встановлення судом факту дотримання позивачем строку звернення до суду необхідним є встановлення факту звернення позивача до Вишневого відділу Державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо отримання оскаржуваних постанов у виконавчому провадженні № 68039548, а саме: від 06.01.2022 про відкриття виконавчого провадження, від 24.05.2022 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, від 24.05.2022 про повернення виконавчого документа стягувачу, від 19.09.2023 про скасування процесуального документу, від 19.09.2023 про стягнення виконавчого збору, від 21.09.2023 про арешт коштів та від 19.01.2024 про закінчення виконавчого провадження, та ненадання останнім відповіді на вказане звернення.

Без з`ясування вказаних обставин неможливо встановити дотримання позивачем 10-денного строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, до позовної заяви позивачем не додано заяви про поновлення строку звернення до суду.

Згідно із положеннями частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У позовній заяві позивач не вказує та не наводить доказів на підтвердження того, за яких обставин та коли саме він дізнався про виконавче провадження № 68039548 та прийняття оскаржуваних постанов, які винесені 06.01.2022 (про відкриття виконавчого провадження), 24.05.2022 (про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження), 24.05.2022 (про повернення виконавчого документа стягувачу), 19.09.2023 (про скасування процесуального документу), 19.09.2023 (про стягнення виконавчого збору), 21.09.2023 (про арешт коштів), 19.01.2024 (про закінчення виконавчого провадження).

Отже, позовна не містить жодного посилання на дотримання позивачем строку оскарження кожної з оскаржуваних постанов.

Таким чином, для встановлення судом факту дотримання позивачем строку звернення до суду, ТОВ "Зараз-5" повинно надати докази звернення позивача до Вишневого відділу Державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо отримання копій оскаржуваних постанов у виконавчому провадженні № 68039548, а саме: від 06.01.2022 про відкриття виконавчого провадження, від 24.05.2022 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, від 24.05.2022 про повернення виконавчого документа стягувачу, від 19.09.2023 про скасування процесуального документу, від 19.09.2023 про стягнення виконавчого збору, від 21.09.2023 про арешт коштів та від 19.01.2024 про закінчення виконавчого провадження, та ненадання останнім відповіді на вказане звернення.

Також позивачу слід зазначити коли саме він дізнався про наявність оскаржуваних постанов у виконавчому провадженні № 68039548 та в разі пропуску строку звернення до суду подати обґрунтоване клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наданням відповідних доказів поважності причин пропуску такого строку.

Також, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру який подано юридичною особою встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 ЗУ №3674-VI).

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" від 09.11.2023 № 3460-IX установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2024 року - 3028 гривень.

Як вказано вище, позивачем заявлено 5 (п`ять) вимог немайнового характеру (про визнання протиправними та скасування постанов у ВП № 68039548: від 06.01.2022 про відкриття виконавчого провадження, від 24.05.2022 про повернення виконавчого документа стягувачу; від 19.09.2023 про скасування процесуального документу, від 21.09.2023 про арешт коштів та від 19.01.2024 про закінчення виконавчого провадження), сума судового збору за звернення з якими складає 15140,00 грн (3028,00х5).

Також, позивачем заявлено у даному позові дві вимоги майнового характеру (про визнання протиправними та скасування постанов у ВП № 68039548 від 24.05.2022 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження на суму 1069,00 грн та від 19.09.2023 про стягнення виконавчого збору у розмірі 12132,07 грн).

Крім того, у позовній заяві позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача майнової шкоди у розмірі 134521,72 грн та моральної шкоди на суму 90000,00 грн.

Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, необхідно зазначити таке.

Так, згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави для висновку про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб, а тому, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто вимога про відшкодування моральної, що визначена у грошовому вимірі та складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 30.07.2020 у справі № 9901/194/20.

Також, згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню у вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

При цьому, слід розмежовувати відшкодування майнової шкоди (матеріальних збитків) та моральної шкоди. Позивачем, як вже зазначалось, серед іншого заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди, тобто матеріально-правову вимогу про відшкодування моральної шкоди, Пунктом 3 Постанови пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Отже вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а відтак судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

З огляду на викладене, за подання позову, який містить вимогу майнового характеру на загальну суму 237722,79 грн (1069,00 грн + 12132,07 грн + 134521,72 грн + 90000,00 грн), сума судового збору за звернення з якими складає 3565,84 грн ( 237722,79 грн х1,5).

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, в якому заявлено п`ять вимог немайнового характеру, чотири вимоги майнового характеру, позивачу слід було сплатити судовий збір у загальному розмірі 18705,84 грн (15140,00 грн + 3565,84 грн).

Відповідно до вимог ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи, що позовну заяву подано через підсистему "Електронний Суд", при застосуванні коефіцієнту 0,8 позивачу необхідно було сплатити 14964,67 грн.

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви в якості доказів сплати судового збору за подання даного адміністративного позову додано в електронному вигляді платіжну інструкцію від 30.05.2024 №47 на суму 3028,00 грн.

Отже позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду докази сплати судового збору в розмірі 11936,67 грн (14964,67 грн - 3028,00 грн) (оригінал платіжного доручення (квитанції) на рахунок Київського окружного адміністративного суду, який слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA4010001;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі;

- для встановлення судом факту дотримання позивачем строку звернення до суду надати докази звернення позивача до Вишневого відділу Державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо отримання копій оскаржуваних постанов у виконавчому провадженні № 68039548, а саме: від 06.01.2022 про відкриття виконавчого провадження, від 24.05.2022 про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження, від 24.05.2022 про повернення виконавчого документа стягувачу, від 19.09.2023 про скасування процесуального документу, від 19.09.2023 про стягнення виконавчого збору, від 21.09.2023 про арешт коштів та від 19.01.2024 про закінчення виконавчого провадження;

- надати пояснення та докази на підтвердження того, коли та за яких обставин позивач дізнався про наявність оскаржуваних постанов у виконавчому провадженні № 68039548 та в разі пропуску строку звернення до суду подати обґрунтоване клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наданням відповідних доказів поважності причин пропуску такого строку;

- надати докази сплати судового збору у розмірі 11936,67 грн, або уточнити позовні вимоги.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.