Справа № 240/6917/24
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2025-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Житомир справа № 240/6917/24

категорія 108020100

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач, ФОП ОСОБА_1 ) із позовом в якому просить визнати протиправним і скасувати рішення Житомирської митниці (далі відповідач, митний орган) про визначення коду товару №КТ-UА--2024 від 06.03.2024.

В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що митний орган порушив права та інтереси ФОП ОСОБА_1 через безпідставне визначення коду товару. На переконання позивача, у митного органу не було правових підстав для прийняття оспорюваного індивідуального акту, оскільки, змінюючи код товару за УКТ ЗЕД з коду 4407 99 90 000 на код 4403 99 00 00 митницею не визначалися всі необхідні характеристики згідно УКТ ЗЕД задекларованого позивачем товару. Зауважив, що обставини, за яких митниця зобов`язана самостійно визначати код товару, є чітко встановленими та у спірних відносинах були відсутні. Окрім того, відповідач при прийнятті рішення про зміну коду товарів за УКТ ЗЕД не розглянув та не взяв до уваги надані декларантом документи, що у своїй сукупності підтверджували правомірність визнання коду товару за УКТ ЗЕД 4407 99 90 000.

Ухвалою суду від 15.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

До суду 03.05.2024 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому заперечив проти задоволення позовних вимог. Свою позицію мотивував посиланням на те, що 05.03.2024 при митному оформленні товарів за митною декларацією №24UA80U9 спрацювала Система управління ризиками. За результатами виконання необхідних митних формальностей та здійснення митного контролю товарів за МД типу ЕК10АА № 24UA80U9 Житомирською митницею 06.03.2024 прийнято рішення щодо класифікації товарів №КТ-UA-2024 на товар «Лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні невідпилені з корою, необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600-3000 мм.» за кодом 4403 99 00 00 (інші лісоматеріали необроблені, з видаленою або невидаленою корою або заболонню, або начорно брусовані або небрусовані) згідно з УКТ ЗЕД. До митного оформлення товар заявлявся за кодом 4407 99 90 00 (інші лісоматеріали розпиляні або розщеплені уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм). Крім того, зазначає, що Рішенням митної адміністрації Польщі від 08.04.2022 № PLBTIWIT-2022-000414 відповідно до положень правил 1, 6 Основних правил інтерпретації, дошки грубо оброблені, двосторонньо розпиляні, необрізні, товщиною від 25 мм до 60 мм класифіковано у товарній позиції 4403 Комбінованої номенклатури. Інформація розміщена у вільному доступі на офіційному веб-сайті Європейської комісії https://ec.europa/eu. Тобто, поданий до митного оформлення за МД типу ЕК10АА № 24UA80U9 від 05.03.2024 товар відповідно до технології виготовлення, ступеня обробки, практики класифікації товарів митних органів ЄС відноситься до деревини грубо розпиляної, що класифікується за кодом 4403 99 00 00 УКТ ЗЕД. Саме тому, у відповідності Розділу ІІ Порядку митницею прийнято рішення щодо класифікації товару від 06.03.2024 року № КТ-UA 2024 за кодом 4403 99 00 00 (інші лісоматеріали необроблені, з видаленою або невидаленою корою або заболонню, або начорно брусовані або небрусовані) згідно з УКТ ЗЕД. Крім того, зазначає, що у діях ОСОБА_1 виявлено ознаки порушення митних правил, передбачені частиною 1 статті 483 Митного кодексу України, пов`язані з діями, спрямованими на переміщенням через митний кордон України шляхом надання митному органу як підстави для переміщення товарів документів (інвойс від 04.03.2024 № 6, товаро-транспортна накладна СМR від 05.03.2024 № 597782, акт завантаження вантажу від 05.03.2024, підписані керівником ОСОБА_1 , що містять неправдиві відомості щодо найменування товару, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД та, власне, код товару згідно УКТ ЗЕД товару «лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні невідпилені з корою, необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600-3000 мм», код визначений митним органом згідно УКТ ЗЕД: , у кількості 23,00 м3 (брутто: 18360,00 кг, вага нетто: 18160,00 кг). У відповідності до Закону України від 08.09.2005 № 2860-IV «Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» (зі змінами та доповненнями, чинними станом на 05.03.2024-07.03.2024) цей товар з визначеним митним органом кодом згідно УКТ ЗЕД заборонено до експорту за межі території України.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якому наголошує, що у відзиві Житомирської митниці не спростовано доводи заявленного позову. Товарно-супровідними документами та фотографіями товару підтверджено здійснення експорту лісоматеріалів розпилених, нестуганих, нешліфованих, пази та гребні відсутні, пиломатеріалів вільхових. Тобто, експортований товар є дошками. Відповідно до положень ЗУ «Про митний тариф України» лісоматеріали розпилені, нестугані, нешліфовані (у вигляді дощок) кваліфікуються виключно в товарній підкатегорії 4407 99 90 00. Крім того, в оскаржуваному рішенні про визначення коду товару від 06.03.2024 вказано, що ФОП ОСОБА_1 експортує «лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестугані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні невідпилені з корою, необрізані розміром в мм. 30-50*100-490*2600-3000 та визначено код товару . Представник позивача вважає такий висновок помилковим, оскільки у товарній позиції 4403 не можуть класифікуватися розпилені лісоматеріали. Також зазначає, що у спірному рішенні відповідач фактично визнає, що ФОП ОСОБА_1 експортує лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, що вже свідчить про віднесення цього товару до товарної позиції 4407. Отже, відповідачем протиправно змінено код експортованого товару з 4407 99 90 00 на 4403 99 00 00.

Від представника відповідача надішли заперечення на відповідь, у якому зазначено, що спірне рішення прийнято у відповідності до вимог, діючого на момент його прийняття законодавства України, з урахуванням досвіду та підходів митного союзу ЄС. Зазначив, що судова практика, на яку посилається позивач, не може бути застосована під час розгляду цієї справи, оскільки вона стосується правовідносин, які мали місце у 2017 році.

Також від Житомирської митниці та представника позивача надійшли заяви про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 09.05.2024 призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, яке призначене на 20.05.2024.

Через оголошення повітряної тривоги на території Житомирської області судове засідання 20.05.2024 відкладено на 27.05.2024.

У судовому засіданні 27.05.2024 представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові, та просила позов задовольнити. Зазначила, що ФОП ОСОБА_1 неодноразово експортував аналогічний товар (дошки) до Польщі із зазначенням коду 0, і у Житомирської митниці не було жодних питань за митними деклараціями. Польські митні органи також класифікують експортований товар за кодом 0. Вважає оскаржуване рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Представники відповідача повністю заперечили проти задоволення позовних вимог і просили відмовити в позові за безпідставністю.

Після з`ясування позиції учасників справи суд протокольною ухвалою, без виходу до нарадчої кімнати, ухвалив перейти до подальшого розгляду справи у письмовому провадженні.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у письмовому провадженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов таких висновків

Як встановлено матеріалами справи, між ФОП ОСОБА_1 (продавець) та польською фірмою Firma Handlova-Transportova Mykola Harmashov (покупець) укладено Контракт № 03/07/23 від 03.07.2023, відповідно до п.1.1. якого продавець продає, а покупець купує продукцію лісопереробки за розмірами та на умовах, зазначеним у рахунках-фактурах.

Після отримання замовлення покупця продавцем складено рахунок-фактуру № 6 від 04.03.2024 на поставку пиломатеріалів вільхових необрізних (розмір 30-50*100-490*2600-3000) в кількості 23,00 м3 на загальну суму 2300,00 євро.

З метою експорту товару за межі території України, ФОП ОСОБА_1 подано до митного оформлення митну декларацію 24UA80U9 від 05.03.2024, відповідно до якої задекларовано наступний товар: лісоматеріали розпилені, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, повітряно - сухі (60-80%), пиломатеріали вільхові необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600- 3000, маркування відсутнє. Код товару згідно з УКТ ЗЕД 4407 99 90 000.

Житомирською митницею ухвалено спірне рішення №КТ-UА--2024 від 06.03.2024 про визначення коду товару, в якому у висновку визначений опис графа 31 ВМД "Лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, не шліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні невідпилені з корою, необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600-3000мм", код товару (графа 33 ВМД) .

На цій підставі митним органом складено протокол про порушення митних правил за ознаками порушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України та, відповідно до положень ст.511 МК України, за цим протоколом вилучено увесь товар.

Не погодившись із зазначеним індивідуальним актом митного органу про визначення коду товару, позивач оскаржив його до суду.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із такого.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України (далі- МК України) та іншими законами України.

Відповідно до частини 1статті 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України, митне оформлення товарів розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до статті 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Митне оформлення товарів здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості про ці товари, а саме:

а) найменування;

б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар;

в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах);

г) код товару згідно з УКТ ЗЕД;

ґ) найменування країни походження товарів (за наявності);

д) опис упаковки (кількість, вид);

е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру;

є) фактурна вартість товарів;

ж) митна вартість товарів та метод її визначення;

з) відомості про уповноважені банки декларанта;

и) статистична вартість товарів.

Главою 11 МК України врегульовано питання ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), її структури та класифікації товарів.

Згідно з частиною першою статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

На виконання цієї норми Постановою КМУ №428 від 21.05.2012 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (надалі - Порядок №428), відповідно до якого УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженогоЗаконом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених вУКТЗЕД (ч. 1ст. 69 МК України).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (ч. 2ст. 69 МК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 69 МК України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (ч. 8ст. 69 Митного кодексу України).

Із наведених положень слідує, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією. При цьому, орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Законом України №2697-IX від 19.10.2022 встановлений Митний тариф України (чинний на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає, зокрема, Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД, згідно з якими, класифікація товарів здійснюється за такими правилами

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно зправилом 2 (b)або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно зправилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно доправила 3 (a)або3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно доправила 5 (a)тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, за змістом вказаних норм слід дійти висновку, що для митного оформлення імпортованого товару особа подає митному органу декларацію, у якій наводить детальний опис цього товару та зазначає його код згідно з УКТ ЗЕД.

В той же час, здійснюючи митний контроль, митний орган, у разі виявлення порушень правил класифікації товарів, має право самостійно класифікувати такий товар.

У даному ж випадку, як уже було встановлено судом вище, декларантом з метою митного оформлення товару: Лісоматеріали розпилені, нестругані, нешліфовані, пази та гребні відсутні, повітряно- сухі (60-80%), пиломатеріали вільхові необрізні розміром в мм.: 30-50*100-490*2600- 3000, маркування відсутнє подано до Житомирської митниці митну декларацію №24UA80U9. Код товару визначено згідно з УКТ ЗЕД 4407 99 90 000.

06.03.2024 Житомирською митницею прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UА--2024, згідно з яким змінено код УКТЗЕД на , оскільки, на думку митного органу, позивач експортує: Лісоматеріали у вигляді дощок з вільхи, грубо оброблені, розпиляні, нестругані, не шліфовані, пази та гребні відсутні, бічні поверхні не відпилені з корою, необрізні розміром в мм 30-50*100-490*2600- 3000.

Варто зазначити, що саме правильність визначення позивачем коду УКТЗЕД товару входить до предмету доказування в межах даної справи, адже задля перевірки обґрунтованості прийнятого відповідачем рішення № КТ-UА--2024 слід встановити якому саме коду товару згідно зУКТ ЗЕД відповідає товар, який декларувався ФОП ОСОБА_1 згідно з митною декларацією №24UA80U9, а саме до товарної позиції 4407 або 4403.

У постанові Верховного Суду від 03.04.2024 у справі № 810/2737/17 колегія суддів Касаційного адміністративного суду навела аналіз нормативно-правових актів, які підлягають врахуванню митними органами при визначенні приналежності товару до тієї чи іншої класифікаційної групи та врахувала Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Суд зазначає, Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256 затверджено Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення №256).

Відповідно до Загальних положень Пояснень №256 до товарної групи 44, до цієї групи включаються необроблена деревина, напівфабрикати з деревини та вироби з деревини в цілому.

Ці продукти можна приблизно згрупувати таким чином:

(1)Необроблена деревина (зрубана, колота, начорно обтесана (брусована), обкорована і т.д.) і паливна деревина, відходи деревини та скрап, тирса, деревинна дранка чи шматочки; обручі, стовпи, гідробудівельні колоди (палі), вішки, кілки і т.д.; деревне вугілля; деревна шерсть і деревне борошно; шпали для залізничних чи трамвайних колій (переважно товарні позиції 44014406). Проте до цієї групи не включаються деревинна тріска, деревинна стружка, подрібнена деревина або деревина у вигляді дріб`язку чи порошку, які використовуються переважно у парфумерії, фармакології або як інсектициди та фунгіциди чи для аналогічних цілей (товарна позиція 1211), а також деревинна тріска і стружка, деревина у вигляді дріб`язку або порошку, що використовуються переважно для фарбування або дублення (товарна позиція 1404).

(2) Розпиляні, колоті, обтесані, стругані, лущені, шліфовані, з`єднані у шип деревинні матеріали, наприклад, із шиповим з`єднанням (тобто з`єднані шляхом склеювання торцями коротких сортиментів деревини з метою одержання матеріалів більшої довжини, при цьому з`єднання нагадує переплетені пальці), а також деревинні матеріали постійного профілю (товарні позиції 4407 4409).

(3) Деревностружкові та аналогічні плити, деревноволокнисті плити, шарувата та пресована деревина (товарні позиції 4410 4413).

(4) Вироби з деревини (крім деяких видів, зазначених у примітці 1 до цієї групи, і тих, котрі, також як і інші, перераховані нижче в поясненнях до певних товарних позицій) (товарні позиції 4414 4421).

Для зручності в УКТЗЕД класифікація деревини не залежить від виду оброблення, необхідного для її консервації, такого як витримування, обвуглювання, ґрунтування і шпаклювання, або просочення креозотом чи іншими консервантами для деревини (наприклад, кам`яновугільний дьоготь, пентахлорфенол, хромований арсенат міді або аміачний арсенат міді); а також від того, чи була вона оброблена в результаті фарбування, травлення або лакування. Проте ці загальні положення не застосовуються до підпозицій товарних позицій 4403 і 4406, що спеціально призначені для класифікації певних категорій пофарбованої, протравленої чи обробленої консервантами деревини.

Суд звертає увагу, що у Поясненнях, затверджених Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, наведено також пояснення до кожної товарної позиції, що входить до товарної групи 44 «Деревина і вироби з деревини; деревне вугілля».

Так, до товарної позиції 4403 включаються лісоматеріали в природному стані, зрубані, переважно з відрубаними гілками, а також з вилученим зовнішнім або як із зовнішнім, так і внутрішнім шаром кори, або лише з вилученими опуклостями. До неї також включається деревина, з поверхні якої були вилучені зовнішні шари, що складаються з недавно утворених, свіжих шарів (заболонь), з метою економії під час транспортування або запобігання гниттю.

Основні вироби, що включаються до цієї товарної позиції та відповідають приведеному вище опису, це лісоматеріали для розпилювання; стовпи для телефонного і телеграфного зв`язку чи для ліній електропередач; незагострені і нерозщеплені гідробудівельні колоди (сваї), кілки, вішки, стійки, тичини та опори; рудникові пропси; колоди, незалежно від того, розколоті вони на чотири частини чи не розколоті для варіння целюлози; круглі колоди для виготовлення шпону і т.д.; колоди для виготовлення сірників, дерев`яних виробів і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються стовпи для телеграфного і телефонного зв`язку чи ліній електропередач, піддані додатковій обробці корувальним ножем або оброблені на корувальному верстаті з метою одержання рівної поверхні та готові до використання. Такі стовпи часто обробляють фарбою, протруйниками, покривають лаком або просочують креозотом чи іншими речовинами.

До цієї товарної позиції також включаються пні та корені дерев деяких порід, а також деякі відростки, що використовуються для виготовлення шпону чи курильних трубок.

До цієї товарної позиції також включається деревина, начорно брусована на чотири канти, що являє собою стовбури чи ділянки стовбурів дерев, поверхня яких стесана сокирою, стругом або грубо відпиляна так, що її поперечний переріз має прямокутну форму (включаючи квадратну); деревина, начорно брусована на чотири канти, відрізняється присутністю нерівних ділянок або залишків кори. Деревина, брусована на два канти, тобто деревина, в якої були оброблені вищеописаним способом лише дві протилежні поверхні, також включається до цієї товарної позиції. Такі лісоматеріали призначені для оброблення на лісопильних заводах або можуть використовуватися в цьому вигляді, наприклад, як покрівельний ліс.

Деякі породи деревини (наприклад, тик) розколюють клинами чи обтесують у напрямку волокон для одержання брусків; такі бруски також включаються до цієї товарної позиції.

Водночас, згідно Пояснень, затверджених Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, до цієї товарної позиції не включаються:

(a)начорно оброблені деревинні матеріали, придатні для виготовлення палиць, парасольок, ручок для інструментів тощо (товарна позиція 4404);

(b) деревинні матеріали, оброблені у вигляді шпал для залізничних чи трамвайних колій (товарна позиція 4406);

(c) лісоматеріали, оброблені у вигляді дощок, балок і т.д. (товарна позиція 4407 або 4418).

Отже, затверджуючи Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, Державна митна служба України чітко визначила, що дошка не відносить до товарної позиції 4403, а належить до товарної позиції УКТ ЗЕД4407.

У свою чергу, Житомирською митницею при винесенні спірного рішення від 06.03.2024 про визначення коду товару помилково віднесено товар «лісоматеріали розпилені, нестругані, не шліфовані, пази та гребні відсутні, повітряно-сухі (60-80%), пиломатеріали вільхові необрізні розміром в мм.:30-50*100-490*2600-3000) до товарної позиції .

Отже, враховуючи усі наведені вище обставини, суд приходить до висновку, що рішення про визначення коду товару № КТ-UА--2024 від 06.03.2024, яким змінено код товару згідно з УКТ ЗЕД з на є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення судових витрат, що складаються із судового збору у розмірі 6056 грн. та витрат на правничу допомогу згідно підтверджуючих документів.

Проте клопотання з обгрунтуванням розміру понесених витрат на правничу допомогу станом на день винесення рішення у справі представник позивача не подала, тому суд не вбачає підстав для відшкодування таких витрат.

Разом з тим, згідно із ч.1 ст.139 КАС України понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 6056 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

вирішив:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Житомирської митниці (вул. Перемоги, 25, м. Житомир, 10003, ) про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати рішення Житомирської митниці про визначення коду товару №КТ-UА--2024 від 06.03.2024.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі 6056 грн. сплаченого судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова

18.02.25