Справа № 380/16131/21
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань застосування заходів процесуального примусу

17 лютого 2025 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Хоми О.П., розглянувши у письмовому провадженні у м. Львові заяву представника позивача про застосування заходів процесуального примусу у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Комтех Аутдор» до Департаменту інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради, Виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання протиправними дій, зобов`язання до вчинення дій,

в с т а н о в и в :

У провадженні Львівського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Комтех Аутдор» до Департаменту інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради, Виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання протиправними дій, зобов`язання до вчинення дій.

Ухвалою суду від 11.12.2024 справу прийнято до провадження судді Хоми О.П. Підготовче засідання у справі призначено на 18.02.2025.

Представник відповідача 30.01.2025 (вх. № 7337) подав клопотання про долучення додаткових пояснень.

Представник позивача 13.02.2025 (вх. № 11820) подав заяву про вжиття заходів процесуального примусу, в обґрунтування якої зазначив, що пояснення представника відповідача від 29.01.2025 мають очевидні ознаки зловживання процесуальними правами, оскільки дане звернення до суду не є заявою по суті даного спору, чи уточненням до такої заяви, чи заявою з процесуальних питань. Вважає, що такими діями представник відповідача повідомляє суду про обставини, які не мають жодного відношення до даної справи, а стосуються господарської справи № 918/666/24.

Вказує, що згадані додаткові пояснення подані представником відповідача з метою, яка несумісна із приписом частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а саме:

а) примусити керівництво позивача відмовитись від позовних вимог у цій та інших справах під страхом кримінальної відповідальності;

б) сформувати у неупереджених судів упереджене ставлення до позивача як до суб`єкта, який здійснює «недобросовісну господарську діяльність» та на цій підставі вплинути на рішення судів відповідним чином.

Вважає, що будь-яке звернення до суду, яке не стосується суті справи або порядку її розгляду, суперечить завданню адміністративного судочинства, оскільки по своїй суті є процесуальним спамом.

Посилаючись пункт 38 постанови Верховного Суду від 30.11.2020 у справі № 806/1943/18, зазначає, що механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснення процесуальних дій (бездіяльності) зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, які вигідні особі, все ж таки можуть існувати.

У зв`язку з наведеним, просить визнати подання представником відповідача клопотання про долучення до справи додаткових пояснень від 29.01.2025 зловживанням процесуальним правом, повернути клопотання особі, яка його подала, вжити до відповідача та його представника заходи процесуального примусу шляхом стягнення з них в дохід Державного бюджету штрафів.

При вирішенні поданої заяви, суд керується таким.

Згідно з частиною першою статті 42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до частин першої-третьої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (частина друга статті 44 КАС України).

Частиною третьою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають право, серед іншого, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами закріплена статтею 45 КАС України, частиною першої якої визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 45 КАС України передбачено, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Згідно до норм частини третьої статті 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Статтею 144 КАС України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення шляхом постановлення ухвали (частини друга-третя статті 145 КАС України).

Одним із заходів процесуального примусу є штраф (пункт 5 частини першої статті 145 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень; 4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Системний аналіз наведених положень КАС України дає підстави стверджувати, що лише у визначених частиною другою статті 45 та частиною першою статті 149 цього Кодексу випадках, дії учасника справи можна кваліфікувати як зловживання процесуальними правами.

Як видно із матеріалів справи, представник відповідача, подаючи клопотання про долучення додаткових пояснень, користувався передбаченим пунктом 3 частини третьої статті 44 КАС України правом на подання таких.

Аргументи представника позивача зводяться до оцінки змісту поданих додаткових пояснень, а не вчинених відповідачем дій щодо подання клопотання.

Суд звертає увагу, що підставою для визнання зловживанням процесуальними правами дій представника відповідача щодо подання клопотання про долучення додаткових пояснень має бути визначена КАС України мета - перешкоджання судочинству.

Натомість суд не вбачає в діях представника відповідача при поданні клопотання про долучення додаткових пояснень такої мети.

Суд зазначає, що у відповідності до частини другої статті 90 КАС України жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Даючи оцінку поведінці учасника справи, яка зумовила звернення представника позивача з цією заявою, суд дійшов висновку, що реалізація представником відповідача наданого йому КАС України права подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, не є зловживанням процесуальними правами в розумінні частини другої статті 45 КАС України.

Відсутність факту зловживання представником відповідача процесуальними правами, унеможливлює застосування до нього заходів процесуального примусу, тому суд висновує про безпідставність заяви, у задоволенні якої слід відмовити повністю.

Керуючись ст. ст. 9, 44, 45, 144, 145, 149, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника позивача про вжиття заходів процесуального примусу у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Комтех Аутдор» до Департаменту інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради, Виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання протиправними дій, зобов`язання до вчинення дій, відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя О. П. Хома