Справа № 380/13896/23
Суддя: Білак М.В.
Дата ухвалення: 2025-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року

м. Київ

справа №380/13896/23

адміністративне провадження № К/990/19235/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Білак М.В.,

суддів: Мацедонська В.Е., Мельник-Томенко Ж.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року (головуючий суддя - Гуляка В.В., судді: Ільчишин Н.В., Коваль Р.Й.)

у справі № 380/13896/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції у Львівській області

про визнання протиправним та скасування наказу.

I. РУХ СПРАВИ

1. У червні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі -ГУ НП у Львівській області) № 1645 від 11 травня 2023 року про застосування до старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

2. В обґрунтування позову вказано про відсутність підстав для призначення службового розслідування, та прийняття наказу № 1645 від 11 травня 2023 року про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження. Позивач наголошував, що під час виконання своїх службових обов`язків він та сержант поліції ОСОБА_2 не перебували в одному екіпажі. Позивач не наділений відносно сержанта поліції ОСОБА_2 будь якими повноваженнями, що могли б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, підпорядкування відсутнє.

3. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2023 року позовні вимоги задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ НП у Львівській області пункт 1 наказу ГУ НП у Львівській області № 1645 від 11 травня 2023 року про застосування до старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

4. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року рішення суду першої інстанції скасовано, прийнято нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

5. Не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції, позивач звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просив скасувати оскаржуване судове рішення, залишивши в силі рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2023 року.

6. Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2024 року відкрито касаційне провадження за скаргою позивача.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

7. Лейтенант поліції ОСОБА_1 , проходить службу на посаді старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області.

8. Наказом начальника ГУ НП у Львівській області від 13 квітня 2023 року № 1316 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», відповідно до частин першої-четвертої статті 14, частин першої, другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), пунктів 1, 4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893), пунктів 2, 3 розділу І, пункту 1 розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення), призначено службове розслідування та для його проведення утворено дисциплінарну комісію.

9. Підставою для прийняття даного наказу стало надходження до ГУНП у Львівській області рапорту начальника Стрийського РУП ГУНП у Львівській області підполковника поліції Коцура А.Б. про можливий потенційний конфлікт інтересів, який може виникнути у зв`язку з виконанням службових завдань між працівниками ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області.

10. Відповідно до рапорту начальника Стрийського РУП Коцура А.Б. від 05 квітня 2023 року, в ході виконання службових обов`язків на його ім`я надійшов рапорт заступника начальника Стрийського РУП ГУНП полковника поліції Романа Вовка, про те, що старший інспектор ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_1., відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII), являється близькою особою поліцейського ВРПП Стрийського РУП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_2

11. Згідно зі своїми посадовими інструкціями лейтенант поліції ОСОБА_1 наділений контрольними функціями щодо роботи ВРПП, в тому числі щодо сержанта поліції ОСОБА_2 , однак про можливий потенційний конфлікт інтересів, який може виникнути в ході виконання службових завдань, лейтенант поліції ОСОБА_1 в установленому порядку не повідомив.

12. За результатами проведеного службового розслідування, дисциплінарною комісією складено висновок від 27 квітня 2023 року. У ході проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 20 квітня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Стрию Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області, 20 квітня 2013 року громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрували шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 82. Прізвище після державної реєстрації чоловіка та дружини - ОСОБА_1 .

13. ОСОБА_1 при заповненні анкети та автобіографії від 22 листопада 2013 року та 22 лютого 2017 року, які долучені до особової справи останнього, зазначив, що ОСОБА_2 є рідним братом його дружини - громадянки ОСОБА_5 Батьки дружини: мати - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Згідно зі свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Стрийського міськвиконкому Львівської області від 17 січня 1998 року, батьками останнього являються ОСОБА_8 та ОСОБА_7 . Крім цього, ОСОБА_2 при заповненні анкети та автобіографії від 18 листопада 2019 року, які долучені до особової справи останнього, зазначив батьків мати - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

14. Лейтенант поліції ОСОБА_1 з 15 лютого 2021 року проходить службу на посаді старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП. 20 січня 2021 року ОСОБА_1 у повідомленні про роботу близьких осіб вказав, що у Стрийському РУП ГУНП близькі йому особи згідно з переліком, визначеного в абз. 3 частини першої статті 1 Закону № 1700-VII не працюють, підстави, які б слугували виникненню потенційного чи реального конфлікту інтересів при призначенні на посаду відсутні.

15. Сержант поліції ОСОБА_2 з 09 листопада 2021 року проходить службу на посаді поліцейського ВРПП Стрийського РУП ГУНП. 19 жовтня 2021 року ОСОБА_2 у повідомленні про роботу близьких осіб вказав, що у Стрийському РУП ГУНП близькі йому особи (згідно переліку, визначеного в абз. 3 частини першої статті 1 Закону № 1700-VII) не працюють, Підстави, які б слугували виникненню потенційного чи реального конфлікту інтересів при призначенні на посаду відсутні.

16. Згідно з посадовими інструкціями старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та поліцейського ВРПП Стрийського РУП ГУНП сержанта поліції ОСОБА_2 останні підпорядковуються безпосередньому начальникові ВРПП Стрийського РУП ГУНП майору поліції ОСОБА_9 та їх роботу координує заступник начальника Стрийського РУНП ГУНП полковник поліції Вовк Р.І.».

17. Окрім цього дисциплінарна комісія встановила, що відповідно до вимог підпункту 2.1 пункту 2 наказу Стрийського РУП ГУНП від 28 травня 2021 року № 164 старший інспектор ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_1 призначений відповідальним за видачу, збереження, контроль та належну експлуатацію нагрудних відеокамер «CammPro1826R2.3/32».

18. Відповідно до вимог пункту 2 наказу Стрийського РУП ГУНП від 03 січня 2023 року № 6 та пункту 1 наказу Стрийського РУП ГУНП від 25 січня 2022 року № 29 на старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 покладено контроль за своєчасне внесення результатів тестування, контроль видачі та приймання, веденням, внесенням та обліком результатів застосування приладу «Alcotest Drager».

19. Згідно з книги нарядів Стрийського РУП ГУНП (інв. № 604), лейтенант поліції ОСОБА_1 та сержант поліції ОСОБА_2 заступали на службу 23 листопада 2022 року, 27 листопада 2022 року, 01 грудня 2022 року та 05 грудня 2022 року з 08:00 до 20:00, однак в ході службового розслідування встановити в складі яких екіпажів ГРПП несли службу вказані поліцейські не надалось можливим.

20. Відповідно до наказів ГУНП у Львівській області від 04 січня 2023 року № 26, лейтенант поліції ОСОБА_1 з 04 січня 2023 року, терміном на 30 діб був відряджений до ВнП № 1 Дрогобицького РВП ГУНП, наказом ГУНП у Львівській області від 31 січня 2023 року № 425, з 03 лютого 2023 року до 04 березня 2023 року був відряджений до ВнП № 2 Львівського РУП № 2 ГУНП та наказом ГУНП у Львівській області від 28 лютого 2023 року № 739 ОСОБА_1 з 02 до 03 березня 2023 року був відряджений до Золочівського РВП ГУНП. З 01 квітня 2023 року продовжив несення служби у Стрийському РУП ГУНП.

21. На підставі зібраних в ході проведення службового розслідування матеріалів, дисциплінарною комісією встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 , являючись, відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини першої статті З Закону № 1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, перебуваючи з 15 лютого 2021 року на посаді старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП та згідно з посадовими інструкціями будучи наділеним контролюючими, аналітичними та перевіряючими функціями щодо роботи ВРПП Стрийського РУП ГУНП та достовірно знаючи про те, що у вказаному підрозділі з 09 листопада 2021 року проходить службу поліцейський ВРПП Стрийського РУП ГУНП сержант поліції ОСОБА_2 , який відповідно до пункту 1 статті 1 Закону № 1700-VII являється йому близькою особою, а саме рідним братом дружини, в установленому законом порядку про наявний у нього потенційний конфлікт інтересів безпосереднього керівника не повідомляв.

22. Такими своїми діями лейтенант поліції ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, зокрема вимоги пункту 2 частини першої статті 2, статті 38 Закону № 1700-VII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII), щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, а також вимоги абз. 1, 2, 5 7, 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179 (далі - Правила етичної поведінки), частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту, розділ 2 Посадових інструкцій старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області.

23. У висновку службового розслідування від 27 квітня 2023 року, дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення - зауваження.

24. Наказом ГУНП у Львівській області від 11 травня 2023 року № 1645 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пунктів 1, 2 частини першої 1 статті 18 Закону № 580-VIII, частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту, абз. 1, 2, 5 частини першої Розділу П Правил етичної поведінки, пункту 2 частини першої статті 28, статті 38 № 1700-VII, розділу 2 Посадових інструкцій старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, керуючись пунктом 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.

25. Не погоджуючись із оскаржуваним наказом у частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду.

III. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

26. Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку про недотримання відповідачем процедури проведення службового розслідування стосовно позивача та порядку оформлення результатів такого службового розслідування, що є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування спірного наказу відповідача від 11 травня 2023 року № 1645. На думку суду, підстав для проведення службового розслідування у відповідача не було, оскільки доказів отримання подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису НАЗК відповідачем до суду не надано.

27. Також суд першої інстанції зазначив, що дисциплінарною комісією не встановлено та не підтверджено наявність у ОСОБА_1 повноважень, під час реалізації яких, він може вчиняти дії, приймати рішення стосовно поліцейського ОСОБА_2 , що може свідчити про наявність потенційного конфлікту інтересів. Доказів протилежного суду не надано і матеріали справи таких не містять.

28. При ухваленні рішення суд першої інстанції застосував правовий висновок Верховного Суду, викладений у постановах від 02 жовтня 2019 року у справі № 1440/2177/18, від 10 червня 2020 року у справі № 560/1779/19.

29. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, дійшов висновку щодо правомірності накладення дисциплінарного стягнення на позивача. У свого чергу, колегія суддів зазначила, що посилання позивача на те, що він не наділений відносно сержанта поліції ОСОБА_2 будь-якими повноваженнями, що могли б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, підпорядкування відсутнє, то такі слід відхилити, оскільки перелічені позивачем обставини не є фактичною чи юридичною підставою для звільнення позивача від визначеного статтею 28 Закону № 1700-VІ обов`язку повідомити про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

30. Також суд апеляційної інстанції вказав, що проведення службового розслідування відносно позивача проведено за наявності належних на те правових підстав. Саме безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, володіє ситуацією у підконтрольній чи підпорядкованій сфері, обізнаний з обсягом повноважень підлеглих осіб та способами реалізації таких повноважень, уповноважений ухвалювати рішення щодо підлеглих, в тому числі щодо вжиття необхідних заходів для врегулювання конфлікту інтересів та притягнення осіб, винних у порушенні відповідних обмежень, до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, підставою для призначення керівником органу поліції службового розслідування може бути і безпосереднє виявлення органом поліції (його структурним підрозділом або посадовою особою) факту порушення поліцейським встановленого Законом України «Про запобігання корупції» обмеження щодо спільної роботи близьких осіб, що узгоджується з приписами частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту.

31. Приймаючи оскаржуване рішення, суд апеляційної інстанції керувався правовою позицією Верховного Суду України, висвітленою у постанові від 10 січня 2023 року у справі № 600/2019/21-а.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

32. Касаційне провадження за скаргою позивача відкрито на підстав пунктів 1, 3, 4 частини четвертої статі 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

33. В обґрунтування пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України позивач зазначає, що апеляційним судом до вказаних правовідносин не було враховано висновків Верховного Суду щодо положень пункту 2 частини першої статті 28, положень абзаців 10, 13 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», викладені у постановах від 23 грудня 2023 року у справі № 420/27509/21 (адміністративне провадження № К/9901/24263/23) та від 23 грудня 2020 року у справі № 826/15347/17 (адміністративне провадження № К/9901/3455/19) щодо встановлення потенційного конфлікту інтересів.

34. В обґрунтування пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України скаржник вказує про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у взаємозв`язку з пунктами 4, 6 частини шостої статті 13-1 Закону України «Про запобігання корупції» в частині дій органу поліції в разі надходження рапорту (повідомлення) про порушення вимог антикорупційного законодавства та чи є обов`язковим попередній розгляд рапорту (повідомлення) уповноваженим підрозділом (уповноваженою особою), створеними в органі поліції відповідно до статті 13-1 Закону України «Про запобігання корупції».

35. В обґрунтування пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС України позивач посилається на порушення пункту 3 частини другої статті 353 КАС України, оскільки суд апеляційної інстанції необґрунтовано відхилив клопотання про дослідження доказів, а саме посадових інструкцій позивача, наказів в частині покладення на нього повноважень, щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

36. ГУ НП у Львівській області подало відзив на касаційну скаргу позивача, в якому просило оскаржуване рішення залишити без змін, а скаргу - без задоволення.

VI. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ

37. Верховний Суд, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, вважає за необхідне зазначити таке.

38. Спір у цій справі виник у зв`язку із накладенням на лейтенанта поліції, який проходить службу на посаді старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

39. Судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для накладення спірного стягнення стало не повідомлення позивачем свого безпосереднього керівника про потенційний конфлікт інтересів, оскільки із ним в одному підрозділі проходить службу рідний брат його дружини. При цьому судами також встановлено, що позивач наділений, згідно із посадовою інструкцією, контролюючими, аналітичними та перевіряючими функціями щодо роботи цього підрозділу.

40. Суд апеляційної інстанції, приймаючи оскаржуване рішення, дійшов висновку про наявність підстав для накладення вказаного дисциплінарного стягнення.

41. Верховний Суд погоджується із вказаним висновком з огляду на таке.

42. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом № 580-VIII.

43. Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

44. Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

45. Положеннями частини першої статті 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

46. Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

47. Відповідно до частин першої-другої статті 19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

48. Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

49. Згідно з частиною першою статті 61 Закону № 580-VІІІ на поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України «Про запобігання корупції», цим та іншими законами України.

50. Так, у статті 27 Закону № 1700-VІІ встановлено обмеження спільної роботи близьких осіб та передбачено, що особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону (зокрема, поліцейські), не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.

51. Частиною першою статті 28 Закону № 1700-VІІ встановлено, що, зокрема, поліцейські, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

52. Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 1700-VІІ потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

53. Верховний Суд неодноразово зазначав, що при вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

54. Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. Суперечність між приватним інтересом та повноваженнями полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

55. З наведеного убачається, що у випадку спільної роботи з членами сім`ї та родичами слід звертати увагу на наявність, характер та зміст службових чи представницьких повноважень, що можуть бути реалізовані стосовно таких осіб. Сам лише факт наявності близьких осіб, перелічених у статті 1 Закону № 1700-VІІ, є тільки передумовою для виникнення конфлікту інтересів у разі спільної роботи з ними, який виникає за умови настання певних обставин.

56. Для встановлення факту потенційного або реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність може вплинути, або реально впливає на об`єктивність чи неупередженість при прийняття рішень чи вчиненні дій.

57. Без наявності хоча б одного з наведених фактів потенційний або реальний конфлікт інтересів не виникає.

58. Вказані правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 23 грудня 2020 року № 826/15347/17, від 23 грудня 2023 року у справі № 420/27509/21, про які зазначає позивач у касаційній скарзі.

59. Однак, до даної справи вказані висновки не підлягають застосуванню, оскільки у справах № 826/15347/17, № 420/27509/21 висновки про потенційний конфлікт інтересів зроблено без правового та доказового обґрунтування.

60. У свою чергу, у справі, що розглядається, судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з розділом 2 Посадових інструкцій старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1., позивач зобов`язаний:

- планувати та створювати завдання для ГРПП, аналізувати і контролювати їх виконання, стежити за заповненням електронних рапортів;

- щомісячно узагальнювати результати роботи відділу (сектору), ГРПП, РУ(В)П, та В(С)ПД, результати доповідати керівництву;

- здійснювати моніторинг, збирання та узагальнення інформаційно-аналітичних матеріалів щодо роботи ГРПП та стану їх матеріально-технічного забезпечення;

- здійснювати в системі ІПНП щоденний моніторинг несення служби ГРПП, у тому числі щодо маршрутів їх патрулювання, призначених завдань про здійснення реагування на правопорушення або подію, часу прийняття виклику, прибуття на місце події та закінчення виконання завдання, а також своєчасного і правильного виконання службових завдань;

- аналізувати результати службової діяльності ГРПП щодо стану реагування на повідомлення та заяви, профілактики злочинності, забезпечення безпеки дорожнього руху, складання адміністративних матеріалів, у тому числі щодо правильності та своєчасності виконання службових завдань;

- аналізувати стан оперативної обстановки на території обслуговування, ефективності поліцейської діяльності загалом, подавати пропозиції керівництву щодо внесення змін у розстановку ГРПП;

- контролювати в межах компетентності якість складання матеріалів про адміністративні правопорушення, своєчасність їх реєстрації в системі ІПНП;

- забезпечувати своєчасне та повне внесення інформації про ДТП до системи ІПНП;

- здійснювати розгляд звернень, запитів та скарг громадян, органів влади, народних депутатів України, підприємств, установ, організацій, трудових колективів, публікацій у пресі тощо з питань діяльності ГРПП;

- брати участь у перевірках службової діяльності ГРПП, у тому числі під час їх патрулювання на території обслуговування, утримання в належному стані транспортних і спеціальних технічних засобів;

- забезпечувати своєчасний облік результатів діяльності ВРПП.

61. Відповідно до вимог підпункту 2.1 пункту 2 наказу Стрийського РУП ГУНП від 28 травня 2021 року № 164 старший інспектор ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_1. призначений відповідальним за видачу, збереження, контроль та належну експлуатацію нагрудних відеокамер «CammPro1826R2.3/32».

62. Також, згідно з вимогами пункту 2 наказу Стрийського РУП ГУНП від 03 січня 2023 року № 6 та пунктом 1 наказу Стрийського РУП ГУНП від 25 січня 2022 року № 29 на старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 покладено контроль за своєчасне внесення результатів тестування, контроль видачі та приймання, веденням, внесенням та обліком результатів застосування приладу «Alcotest Drager».

63. У свою чергу, лейтенант поліції ОСОБА_1. та сержант поліції ОСОБА_2 , згідно з книгою нарядів Стрийського РУП ГУНП, 23 та 27 листопада 2022 року, 01 та 05 грудня 2022 року заступали на службу в нарядах ВРПП Стрийського РУП ГУНП.

64. Таким чином, ОСОБА_1 будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону № 1700-VІІ, перебуваючи на посаді старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП та згідно з посадовими інструкціями, будучи наділеним контролюючими, аналітичними та перевіряючими функціями щодо роботи ВРПП Стрийського РУП ГУНП та достовірно, знаючи про те, що у вказаному підрозділі з 09 листопада 2021 року проходить службу поліцейський ВРПП Стрийського РУП ГУНП сержант поліції ОСОБА_2 , який є для нього близькою особою (рідним братом дружини), в установленому законом порядку про наявний у нього потенційний конфлікт інтересів безпосереднього керівника не повідомив.

65. Отже, колегія суддів погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, про те, що позивач не повідомив про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів та самостійно не вжив заходів щодо його врегулювання відповідно до Закону № 1700-VІІ.

66. Також у касаційній скарзі позивач наголошує на порушенні відповідачем процедури проведення службового розслідування. ОСОБА_1 вважає, що підстави для призначення спірного службового розслідування були відсутні, посилаючись на частину третю статті 65-1 Закону № 1700-VІІ, оскільки призначати таке розслідування повинен спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції.

67. Окрім того, відповідно до ухвали Верховного Суду від 28 травня 2024 року касаційне провадження у цій справі відкрито, зокрема, за для формування Верховним Судом правового висновку щодо застосування частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у взаємозв`язку з пунктами 4, 6 частини шостої статті 13-1 Закону № 1700-VІІ. Скаржник вважає, що рапорт про повідомлення стосовно порушень вимог антикорупційного законодавства повинен був, перш за все, попередньо розглянутий уповноваженим підрозділом (уповноваженою особою), створеними в органі поліції відповідно до статті 13-1 Закону № 1700-VІІ.

68. Верховний Суд зазначає про безпідставність вказаних доводів позивача.

69. Частиною третьою статті 65-1 Закону № 1700-VІІ передбачено, що з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

70. Водночас, в розумінні статті 12 Дисциплінарного статуту, діяння поліцейського, що порушує встановлені Законом № 1700-VІІ обмеження, зокрема щодо спільної роботи близьких осіб, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого поліцейський несе дисциплінарну відповідальність.

71. Поняття службової дисципліни охоплює не лише дотримання поліцейським його посадових (функціональних) обов`язків, а й вимагає від нього неухильного дотримання норм національного та міжнародного права, правил етичної поведінки, зокрема, у сфері запобігання корупції.

72. Положеннями частин другої і третьої статті 14 Дисциплінарного статуту унормовано, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

73. Згідно з частиною четвертою цієї статті підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

74. Зі змісту частини першої, пунктів 4, 6, 8 частини шостої статті 13-1 Закону № 1700-VІІ вбачається, що з метою організації та здійснення заходів із запобігання та виявлення корупції, передбачених цим Законом, в апаратах та територіальних органах міністерств, інших центральних органів виконавчої влади утворюються (визначаються) уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції, до основних завдань яких, зокрема, віднесено: здійснення заходів з виявлення конфлікту інтересів, сприяння його врегулюванню, інформування керівника відповідного органу та Національного агентства про виявлення конфлікту інтересів та заходи, вжиті для його врегулювання; здійснення контролю за дотриманням антикорупційного законодавства, у тому числі розгляд повідомлень про порушення вимог цього Закону, у тому числі на підвідомчих підприємствах, в установах та організаціях; інформування керівника відповідного органу, Національного агентства або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

75. Відповідно до вимог частини четвертої статті 28 Закону № 1700-VІІ безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

76. Саме безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, володіє ситуацією у підконтрольній чи підпорядкованій сфері, обізнаний з обсягом повноважень підлеглих осіб та способами реалізації таких повноважень, уповноважений ухвалювати рішення щодо підлеглих, в тому числі щодо вжиття необхідних заходів для врегулювання конфлікту інтересів та притягнення осіб, винних у порушенні відповідних обмежень, до дисциплінарної відповідальності.

77. Отже, підставою для призначення керівником органу поліції службового розслідування може бути безпосереднє виявлення органом поліції (його структурним підрозділом або посадовою особою) факту порушення поліцейським встановленого Законом № 1700-VІІ обмеження щодо спільної роботи близьких осіб, що узгоджується з приписами частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту.

78. Аналогічна правова позиція сформовано Верховним Судом у постанові від 10 січня 2023 року у справі № 600/2019/21-а.

79. Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

80. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

81. Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, зауваження.

82. Колегія суддів також враховує, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

83. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

84. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

85. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

86. Отже, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Колегія суддів наголошує, що у даній справі мова йде саме про дисциплінарний проступок.

87. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

88. Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

89. Пунктом 1-3 розділу V Порядку № 893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

90. Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

91. На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

92. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

93. У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

94. Таким чином, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у неналежному виконанні службової дисципліни, а саме недотриманні вимог Закону № 1700-VІІ.

95. Щодо доводів скаржника про порушення судом апеляційної інстанції пункту 3 частини другої статті 353 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

96. Позивач вважає, що суд апеляційної інстанції необґрунтовано відхилив його клопотання про дослідження доказів, а саме: його посадових інструкцій, наказів в частині покладення на нього повноважень, щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

97. Згідно із пунктом 3 частини другої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

98. Частиною другою статті 351 КАС України визначено, що порушення норм процесуального права може бути, зокрема, підставою для скасування рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

99. Частиною першою статті 72 КАС України регламентовано, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

100. Із приписів статей 73-76 КАС України вбачається, що лише суд має повноваженнями стосовно визначення належності, допустимості, достовірності та достатності доказів. Таким чином, виключно суд має право визначати ті докази, на підставі яких будуть встановлюватись обставини справи.

101. За перевіркою матеріалів справи вбачається, що позивач в суді апеляційної інстанції заявив клопотання про повторне дослідження вказаних доказів, про це зазначає і сам позивач у касаційній скарзі. Окрім того, судом апеляційної інстанції було здійснено детальне дослідження посадових інструкцій позивача та наказів в частині покладених на нього повноважень.

102. Отже, суд апеляційної інстанції, відмовляючи позивачу у повторному дослідженні вказаних вище доказів, керувався виключно власним правом на визначення необхідної доказової бази та враховував усі вже до цього встановлені обставини справи.

103. Враховуючи вищенаведене, Верховний Суд погоджується із висновком судів попередніх інстанцій щодо правомірності накладення на лейтенанта поліції, старшого інспектора ВРПП Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

104. Наведені в касаційній скарзі мотиви та доводи не спростовують висновків суду апеляційної інстанції і не дають підстав уважати, що ним неправильно застосовано норми матеріального права або порушено норми процесуального права при постановленні оскаржуваного судового рішення.

105. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

106. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 350, 356 КАС України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року у справі № 380/13896/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

М.В. Білак

В.Е. Мацедонська

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду