Справа № 460/12949/24
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 лютого 2025 року м. Рівне №460/12949/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ПАРК"
доРівненської митниці
про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ПАРК" (далі - позивач) до Рівненської митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 25.09.2024 №UA204150/2024/000053/2, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 25.09.2024 № UA204150/2024/000253 по МД №24UA77U6 від 25.09.2024.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачем подані до митного органу декларацію з метою оформлення товарів разом з документами, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей та неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформована Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Ухвалою від 31.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою від 13.11.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав. На обґрунтування заперечень зазначив, що подані позивачем до митного оформлення товару документи містили окремі неточності та митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Повідомлено, що оскільки декларантом не подано повного переліку додаткових документів, витребуваних відповідачем, то митний орган прийняв рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості товару. Вважає оскаржуване рішення, прийнятим на підставі, в межах повноважень та у спосіб визначені чинним законодавством, тобто правомірним та обґрунтованим. За таких обставин, просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

17.05.2024 Між HONGMING COMPOSITES CO LTD (Китай, Продавець) та ТОВ "ХІМІЯ ПАРК" (Україна, Покупець) було укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) №175/2024/НМ, за умовами якого Покупець погоджується купити у Продавця Товар скломати, склотканина, склоровінг та інші вироби зі скловолокна для армування виробів із поліефірних смол.

Відповідно до пункту 2 Контракту кількість на кожне відвантаження вказується у Доповненнях до Контракту на кожну партію товару. Загальна кількість Товару, що поставляється за даним Контрактом, складатиметься із загальної суми всіх кількостей Товару, вказаних у відповідних Доповненнях.

Згідно з пунктами 5.1 та 5.2 валюта Контракту долар США. Ціна на кожне відправлення вказується у відповідних Доповненнях на кожну партію. Загальну вартість Контракту складатиме сума всіх Доповнень. Орієнтовна вартість Контракту 300000,00 доларів США.

Умови відвантаження (згідно з Інкотермс-2020) CIF Гданськ, Польща, або інші умови, які погоджені сторонами. Умови відвантаження на кожну поставку вказуються у відповідних Доповненнях, на кожну партію (розділ 6 Контракту).

Відповідно до розділу 7 Контракту Покупець зобов`язується внести 30% передоплату на розрахунковий рахунок Продавця та 70% передоплату після отримання Покупцем копії коносаменту від Продавця.

25.09.2024 р. ТОВ «ХІМІЯ ПАРК» з метою митного оформлення товарів, придбаних за вказаним договором, було подано відповідачу митну декларацію №24UA774U6.

До вказаної митної декларації було додано:

- сертифікат якості № 2407-07391 (скломати) від 09.07.2024;

- сертифікат якості № HM/R-32 (тканина) від 18.07.2024;

- сертифікат якості № 431 (рівниця) від 09.07.20;

- пакувальний лист № HMUPM202402 від 17.05.2024;

- рахунок-фактура (commercial invoice) № HMUPM202402 від 12.06.2024;

- коносамент (Bill of lading) № NGP1378440 від 17.07.2024;

- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail))№ 31877 від 13.09.2024;

- транспортна накладна ТІ (Dispatch note model tl) № 24PL322080NS6YLPX8 від 08.09.2024;

- сертифікат походження (certificate of origin) № 1652303 від 07.08.2024;

- митна декларація № 24UA77U6 від 25.09.2024;

- митна декларація №24UA91U0 від 25.09.2024;

- рішення про коригування митної вартості № 11А204150/2024/000053/2;

- митна декларація №24UA91U0 від 25.09.2024;

- картка відмови № UA204150/2024/000253 від 25.09.2024;

- картка відмови № UА204150/2024/000254 від 25.09.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 488778571 від 17.06.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 495428965 від 23.08.2024;

- рахунок № 570 від 16.09.2024;

- страховий поліс № від 15.07.2024;

- додаткова угода № 2 від 12.06.2024 р. до контракту № 175/2024/НМ від 12.06.2024,

- контракт № 175/2024/НМ від 17.05.2024;

- договір про надання послуг митного брокера № 004/2024 від 02.02.2024;

- договір про перевезення № 1011 від 23.03.2024;

- техопис тканина скломати від 08.02.2023 р.;

- техопис тканина з рівниці від 25.09.2024 р.;

- техопис рівниця від 25.09.2024 р.;

- паспорт безпеки № Q/JS JO520-2023 від 15.05.2023;

- документ супроводу експорту №17295054 від 07.07.2024, виписаного вантажовідправником як митної декларації країни відправлення;

- документ супроводу експорту №17180617 від 13.07.2024, виписаного вантажовідправником як митної декларації країни відправлення.

Митна вартість товару заявлена ТОВ «ХІМІЯ ПАРК» за основним методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

При дослідженні поданих на підтвердження митної вартості товару документів, ТОВ «ХІМІЯ ПАРК» як декларанту 25.09.2024 р. було надіслано відповідачем запит, з якого слідує, що митний орган відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України зобов`язує надати декларанту:

1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

2) виписку з бухгалтерської документації продавця;

3) транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща);

4) переклад копії митної декларації країни відправлення (Китай) від 07.07.2024 № 1 729 5054 та від 13.07.2024 №17180617;

5) документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: щодо вартості пакування або вартості пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням.

У відповідності до частини 6 статті 53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

ТОВ «ХІМІЯ ПАРК» як декларантом на вимогу-запит митного органу повторно було надано документ MRN № 24PL322080NS6YLPX8 від 08.09.2024, який зазначений в графі 24 накладної УМВСУ від 13.09.2024 № 31887.

При цьому пояснено, що транспортний документ на ділянку перевезення порт Гданськ - термінал Славков (Польща) є внутрішнім документом польської залізниці і не може бути наданий по запиту. Дана ділянка шляху входить в частину маршруту порт Гданськ до п/п Хрубишев - Новоград - Волинський - вартість витрат по доставці відображені в рахунку № 570 від 16.09.2024 і включені у митну вартість товару.

Позивачем також зазначено, що декларантом надано повний вичерпний перелік документів для підтвердження заявленої митної вартості.

За результатами розгляду долучених документів МП «Рівне» Рівненської митниці прийнято рішення про коригування митної вартості №UA204000/2024/000053/2 від 25.09.2024 р., яким скориговано митну вартість товарів із застосуванням методу визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів та винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204150/2024/000253.

В обґрунтування вказаного рішення (графа 33) зазначено, що:

I. Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:

Одиниці виміру кількості (т) та ціна товару за одиницю (дол. США/т) , що зазначені у додатковій угоді від 12,06,2024 №2 до Контракту від 17.05.2024 №175/2024/НМ (далі - Контракт) не кореспондуються з відомостями, що зазначені у інвойсі від 12.06.2024 №НМUРМ202402 (кг; дол. США/кг).

Згідно коносаменту від 17.07.2024 №NGP1378440, маршрут перевезення оцінюваних товарів: порт Ningbo (Китай)-порт Гданськ (Польща), згідно накладної УМВС від 13.09.2024 №31887 маршрут перевезення: Славков (Польща) - Клевань (Україна). Таким чином до митного оформлення не надано транспортних (перевізних) документів за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща).

Копії митних декларацій країни відправлення (Китай) від 07.07.2024 №17295054 та від 13/07/2024 №17180617 надано без перекладу, що унеможливлю перевірку відомостей зазначених у ній.

- також не надано MRN, яка міститься в графі 24 накладної УМВСУ від 13.09.2024 № 31887 та стосується товару, що декларується.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товару, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

II. Рівненська митниця володіє ціновою інформацією про вартість товарів 1-3, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за митною декларацією

Товар №1: МД від 17.06.2024 № 24UА92U2 - 1,50 дол. США/кг;

Товар №2: МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 - 2,06 дол. США/кг;

Товар №3: МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 - 1,52 дол. США/кг.

III. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком:

1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

2) виписку з бухгалтерської документації продавця;

3) транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща);

4) переклад копїї митної декларації країни відправлення (Китай) від 07.07.2024 №17295054 та від 13/07/2024 №17180617;

5) документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: щодо вартості пакування або вартості пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням.

У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МКУ процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МКУ), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МКУ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МКУ, митну вартість товару скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МКУ.

Митну вартість товару 1 визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за МД 17.06.2024 № 24UА92U2- 1,50 дол. США/кг;

Числове значення митної вартості товару 1 у валюті рахунку становить 20142,00 дол.США, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 833363,1648 грн.

Митну вартість товару 2 визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 -2,06 дол. США/кг;

Числове значення митної вартості товару 2 у валюті рахунку становить 13184,00 дол.США, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 545480,0896 грн.

Митну вартість товару 3 визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 - 1,52 дол. США/кг;

У відповідності до рішення відповідачем було скориговано митну вартість товару, у зв`язку з чим, для випуску товарів у вільний обіг, ТОВ «ХІМІЯ ПАРК» додатково сплатило обов`язкові платежі в сумі 126 588,46 грн.

Не погоджуючись з рішенням митного органу про коригування митної вартості та карткою відмови в прийнятті митної декларації, ТОВ "ХІМІЯ ПАРК" звернулося з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 1 Митного кодексу України відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Згідно із частинами першою-третьою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України перебачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

В силу вимог частини шостої цієї ж статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

А за правилами частини сьомої цієї статті, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, то заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

В свою чергу, відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно зі статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Стаття 57 глави 9 Митного кодексу України визначає такі методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. При цьому, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції), а кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами першою-другою статті 53 Митного кодексу України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Зокрема, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою цієї ж статті встановлено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

В силу вимог частини п`ятої цієї статті, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За правилами частини першої статті 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

В силу вимог частини другої цієї статті метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини четвертої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Згідно з частиною п`ятою цієї статті, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Частиною десятою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Частиною одинадцятою статті 58 Митного кодексу України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

Частиною дев`ятою статті 58 Митного кодексу України визначено, що розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, які підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на імпортерові, але, при цьому, митний орган може витребувати додаткові документи лише у випадку наявності у нього небезпідставних підозр з приводу достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівiв у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. При цьому, в розумінні вищенаведених статей, сумніви митниці є обґрунтованими тоді, коли:

- або надані декларантом документи містять розбіжності,

- або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари,

- або наявні ознаки підробки.

Відповідно, наведені норми зобов`язують митний орган зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Не наведення митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми, чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, випробовування додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості товарів.

Частиною четвертою статті 54 Митного кодексу України передбачено обов`язок митного органу письмово надавати інформацію декларанту про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визначена.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195, митним органом при визначенні митної вартості товарів у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

При цьому, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган зазначає докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598).

Як встановлено судом з оспорюваного рішення від 24.06.2024 №UA204000/2024/000063/2 відповідач вважає, (графа 33), що:

V. Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:

Одиниці виміру кількості (т) та ціна товару за одиницю (дол. США/т) , що зазначені у додатковій угоді від 12.06.2024 №2 до Контракту від 17.05.2024 №175/2024/НМ (далі - Контракт) не кореспондуються з відомостями, що зазначені у інвойсі від 12.06.2024 №НМU) РМ202402 (кг; дол. США/кг).

Згідно коносаменту від 17.07.2024 №NGP1378440, маршрут перевезення оцінюваних товарів: порт Ningbo (Китай)-порт Гданськ (Польща), згідно накладної УМВС від 13.09.2024 № 31887 маршрут перевезення: Славков (Польща) - Клевань (Україна). Таким чином до митного оформлення не надано транспортних (перевізних) документів за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща).

Копії митних декларацій країни відправлення (Китай) від 07.07.2024 №17295054 та від 13.07.2024 №17180617 надано без перекладу, що унеможливлю перевірку відомостей зазначених у ній.

- також не надано МRN, яка міститься в графі 24 накладної УМВСУ від 13.09.2024 № 31887 та стосується товару, що декларується;

На думку митного органу, вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

Крім того, митниця має обґрунтовані підстави вважати, що до митного оформлення заявлено недостовірні відомості про фактурну вартість товарів №1 - №3. Відповідачем використано наступні джерела визначення митної вартості таких товарів:

Товар №1: МД від 17.06.2024 № 24UА92и2 - 1,50 дол. США/кг;

Товар №2: МД від 27.05.2024 № 24UА48и7 - 2,06 дол. США/кг;

Товар №3: МД від 27.05.2024 № 24UА48и7 - 1,52 дол. США/кг.

Як стверджує відповідач, такі сумніви були зумовлені неповнотою поданих декларантом документів для підтвердження заявленої митної вартості вищевказаних товарів, а також наявністю інформації щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості імпортованих товарів, що слугувало підставою для застосування резервного методу визначення митної вартості таких товарів.

Тобто підставою для прийняття оспорюваного рішення стало ненадання декларантом додаткових документів, інформація щодо рівнів митної вартості аналогічних товарів, а також сумніви митного органу щодо інформації, зазначеної у наданих декларантом документах.

Як встановлено судом з матеріалів справи, декларантом одночасно із митною декларацією було надано відповідачу ряд документів для підтвердження митної вартості товарів і обраного методу її визначення, а саме: - сертифікат якості №2407-07391 (скломати) від 09.07.2024; - сертифікат якості № HM/R-32 (тканина) від 18.07.2024; - сертифікат якості №431 (рівниця) від 09.07.20; - пакувальний лист №HMUPM202402 від 17.05.2024; - рахунок-фактура (commercial invoice) №HMUPM202402 від 12.06.2024; - коносамент (Bill of lading) №NGP1378440 від 17.07.2024; - накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №31877 від 13.09.2024; - транспортна накладна ТІ (Dispatch note model tl) №24PL322080NS6YLPX8 від 08.09.2024; - сертифікат походження (certificate of origin) №1652303 від 07.08.2024; - митна декларація №24UA77U6 від 25.09.2024; - митна декларація № 24UA91U0 від 25.09.2024;- рішення про коригування митної вартості №UА204150/2024/000053/2; - митна декларація №24UA9U0 від 25.09.2024; - картка відмови №UA204150/2024/000253 від 25.09.2024; - картка відмови №UА204150/2024/000254 від 25.09.2024; - банківський платіжний документ, що стосується товару №488778571 від 17.06.2024; - банківський платіжний документ, що стосується товару №495428965 від 23.08.2024; - рахунок № 570 від 16.09.2024; - страховий поліс № від 15.07.2024; - додаткова угода № 2 від 12.06.2024 р. до контракту №175/2024/НМ від 12.06.2024, - контракт № 175/2024/НМ від 17.05.2024; - договір про надання послуг митного брокера № 004/2024 від 02.02.2024; - договір про перевезення № 1011 від 23.03.2024; - техопис тканина скломати від 08.02.2023 р.; - техопис тканина з рівниці від 25.09.2024 р.; - техопис рівниця від 25.09.2024 р.; - паспорт безпеки №Q/JS JO520-2023 від 15.05.2023; - документ супроводу експорту №17295054 від 07.07.2024, виписаного вантажовідправником як митної декларації країни відправлення; - документ супроводу експорту №17180617 від 13.07.2024, виписаного вантажовідправником як митної декларації країни відправлення.

Крім того, декларант додатково на вимогу запит було надано документ MRN №24PL322080NS6YLPX8 від 08.09.2024, який зазначений в графі 24 накладної УМВСУ від 13.09.2024 № 31887.

При цьому, декларант зазначив, що транспортний документ на ділянку перевезення порт Гданськ (Польща) термінал Славков (Польща) являється внутрішнім документом польської залізниці і не може бути наданий по їхньому запиту. Дана ділянка шляху входить в частину маршруту порт Гданськ до п/п Хрубешув-Володимир Волинський, вартість витрат по доставці відображені в Рахунку №570 від 16.09.2024 і включені у митну вартість товару.

Натомість відповідач в спірному рішенні не наводить конкретного переліку документів, які не були подані до митного органу, а тому така підстава для коригування митної вартості товарів як неподання декларантом усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МК України та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МК України, суд вважає необґрунтованою.

Щодо покликань відповідача як на підставу правомірності спірного рішення на те, що відомості, зазначені у додатковій угоді від 12.06.2024 №2 до Контракту від 17.05.2024 №175/2024/НМ (далі - Контракт) не кореспондуються з відомостями, що зазначені у інвойсі від 12.06.2024 №НМUРМ202402 (кг; дол. США/кг), суд зазначає про відсутність будь-яких розбіжностей між інвойсом та додатковою угодою до контракту, про які зазначає у рішенні відповідач. Такими додатковими угодами лише уточнювалася ціна контракту в залежності від сформованої поставки.

Щодо підстав коригування митної вартості товарів в частині перевезення товару за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща).

Митниця стверджує, що до митного оформлення декларантом не надано транспортних (перевізних) документів за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща).

У відзиві відповідач зазначив, що згідно коносаменту від 17.07.2024 №NGP1378440, маршрут перевезення оцінюваних товарів: порт Ningbo (Китай) порт Гданськ (Польща), згідно накладної УМВС від 13.09.2024 № 31887 маршрут перевезення: Славков (Польща) Клевань (Україна).

На думку митного органу, це свідчить про ймовірність невключення вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Славков (Польща) при розрахунку митної вартості товарів.

Декларант зазначив, що транспортний документ на ділянку перевезення порт Гданськ (Польща) термінал Славков (Польща) являється внутрішнім документом польської залізниці і не може бути наданий по його запиту. Дана ділянка шляху входить в частину маршруту порт Гданськ до п/п Хрубишев-Новоград-Волинський, вартість витрат по доставці відображені в Рахунку №570 від 16.09.2024 і включені у митну вартість товару.

Про те, що Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №570 від 16.09.2024 було надано відповідачу, свідчить відображення його в картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 25.09.2024 №UA204150/2024/000253.

Суд бере до уваги те, що станція ПКП/Славков ЛХС є транзитним пунктом, де відбувається перевантаження контейнерів на інші платформи у зв`язку з різницею в технічних характеристиках рейкової колії Польщі та України.

Відповідно до транзитної декларації Т1 MRN №24PL322080NS6YLPX8 від 08.09.2024 початкова точка відправки PL322080 (GDANSK ОС TERMINAL KONTENEROWY).

Вказані вище документи в повній мірі підтверджують маршрут перевезення залізничним транспортом в міжнародному сполученні та спростовують інформацію щодо невключення вартості транспортування за таким маршрутом.

Що стосується підстав для коригування митної вартості товарів щодо надання до митного оформлення копії митних декларацій країни відправлення (Китай) від 07.07.2024 №17295054 та від 13.07.2024 №17180617 без перекладу, суд зазначає таке.

Відповідач стверджує, що ненадання перекладу митної декларації країни відправлення (Китай) унеможливлює перевірку відомостей, зазначених у митній декларації.

Копію митної декларації країни відправлення декларант має надати на письмову вимогу митного органу, у разі якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами частини першої статті 254 МК України, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Отже, стаття 254 МК України визначає такі варіанти мови подання документів: українська мова; офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна; інша іноземна мова міжнародного спілкування.

Обов`язок надати переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, виникає у декларанта тільки у разі відповідної вимоги митного органу, мотивованої тим, що дані, які містяться в таких документах, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

З огляду на встановлені судом обставини та наведені норми митного законодавства, суд дійшов висновку, що надання митної декларації країни відправлення не є обов`язковим за визначенням частини другої статті 53 МК України, а надані до декларації документи містили зазначення цін імпортованих товарів, тому така підстава для коригування митної вартості не може бути визнана обґрунтованою.

Оцінюючи встановлені судом фактичні обставини справи, суд враховує, що норми МК України відносять до виключної компетенції митних органів питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товару, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Норми МК України також свідчать про те, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно (достовірно) визначив митну вартість товару.

Наявні в матеріалах справи та досліджені судом докази свідчать на користь висновку, що подані декларантом документи разом з МД у повній мірі відображали ціну товарів та підтверджували числові значення складових митної вартості товарів.

Зазначені митним органом підстави для витребування додаткових документів та підстави для коригування митної вартості імпортованих товарів не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки декларант надав усі належні документи, які підтверджували заявлену митну вартість товарів за основним методом визначення митної вартості товарів.

Як вже зазначалось вище судом, частина шоста статті 54 МК України встановлює, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною сьомою статті 54 МК України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Частина перша статті 55 МК України визначає, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частиною першою статті 256 МК України визначено, що відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

За правилами, встановленими частиною дванадцятою статті 264 МК України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.

Відтак, прийняті митним органом письмові рішення про коригування заявленої митної вартості товарів мають містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.

Проте, як встановлено судом, оскаржуване рішення від 25.09.2024 №UA204150/2024/000053/2 не містить інформації про те, які саме основні документи, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів відповідно до переліку частини другої статті 53 МК України, не були подані; не вказано причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору; які конкретні розбіжності містили подані декларантом документи, що впливали на визначення митної вартості товарів та стосувалися числових значень складових митної вартості товарів.

Митний орган не надав суду доказів на підтвердження обставин, що декларантом зазначено не всі складові числового значення митної вартості товарів, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Фактично в основу оскаржуваного рішення покладено лише ті обставини, що Рівненська митниця володіє інформацією щодо іншого рівня цін на товари та посилається на МД щодо митної вартості аналогічних товарів:

Товар №1: МД від 17.06.2024 № 24UА92U2 - 1,50 дол. США/кг;

Товар №2: МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 - 2,06 дол. США/кг;

Товар №3: МД від 27.05.2024 № 24UА48U7 - 1,52 дол. США/кг.

Суд зазначає, що інформація щодо вартості аналогічних товарів не може бути самостійною підставою для витребування митним органом додаткових документів з метою підтвердження заявленої митної вартості, якщо при цьому подані до митного оформлення разом з митною декларацією документи не містять розбіжностей, ознак підробки та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Крім того, митний орган при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, має діяти у спосіб, визначений Митним кодексом України, а відомості, які містяться в інформаційних системах мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. Такі відомості з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем вартості такого товару згідно з даними інформаційної системи, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують сумнів у правильності визначення митної вартості товару та довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає право вчиняти дії, спрямовані на коригування митної вартості товару.

Крім того на підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованого позивачем товару відповідач у своєму рішенні не наводить порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Так, відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Між тим, як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, у ньому зазначено лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Отже, вищенаведене не являється та не може являтися обґрунтованою правовою підставою для витребування у декларанта додаткових документів.

Крім того, суду слід зазначити, що всупереч частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідач, жодних митних декларацій, до ціни товару по яких прирівнювалася митна вартість імпортованих позивачем товарів, суду не надав, що позбавляє суд можливості перевірити обґрунтованість відповідних тверджень суб`єкта владних повноважень.

За наведеного, спірне рішення відповідача не відповідає ні вимогам законності, ні вимогам обґрунтованості.

З досліджених доказів, суд дійшов висновку, що позивач під час митного оформлення надав відповідачу усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінювані товари та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товару за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність оскаржуваного рішення про коригування митної вартості і похідної від нього картки відмови у прийнятті митних декларацій.

Також суд зауважує на тому, що відповідно до частини другої статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Частиною третьою статті 57 Митного кодексу України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57).

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 57 Митного кодексу України, у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

З даного приводу суд зазначає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не містить опису неможливості застосування методів визначення митної вартості товару почергово, а лише містить загальні формулювання щодо неможливості їх почергового використання.

Таким чином, стороною відповідача не надано жодного доказу на підтвердження тому, що зазначена процедура взагалі проводилась, як і тому, що ним здійснювався саме послідовний вибір методу.

За правилами частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

А в силу вимог частини другої цієї статті, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що Рівненською митницею не доведено існування обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару у митній декларації, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару не встановлено.

З огляду на наведене, за результатами судового розгляду справи суд дійшов висновку, що оспорюване рішення про коригування митної вартості товарів і картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення не відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства, порушують права та законні інтереси позивача, які підлягають до судового захисту шляхом скасування відповідних рішень суб`єкта владних повноважень.

За наведеного, позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Враховуючи положення ст.139 КАС України, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню сума судового збору, сплачена за подання цього позову. Доказів понесення будь-яких інших судових витрат станом на час прийняття судового рішення сторонами суду не надано та матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ПАРК" до Рівненської митниці задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів від 25.09.2024 №UA204150/2024/000053/2.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення 25.09.2024 № UA204150/2024/000253 по МД №24UA77U6 від 25.09.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ПАРК" за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці витрати по сплаті судового збору в сумі 6056,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 17 лютого 2025 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ПАРК" (вул. Центральна, 38А,с-ще Клевань,Рівненський р-н, Рівненська обл.,35312, ЄДРПОУ/РНОКПП 38986599)

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Суддя С.М. Дуляницька