Справа № 320/40913/24
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відвід (самовідвід) судді

14 лютого 2025 року м.Київ 320/40913/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши заяву судді Головенка О.Д. про самовідвід в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, заступника голови Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації - голови робочої групи Чуздюка Олега Олексійовича та Управління соціального захисту населення Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 про визнання протиправним і скасувати рішення, дій і зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, заступника голови Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації - голови робочої групи Чуздюка Олега Олексійовича та Управління соціального захисту населення Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 , в якому просить:

визнати протиправним і скасувати рішення Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, оформлене листом, яким на зареєстровану через Центр надання адміністративних послуг заяву ОСОБА_1 від 06.07.2024 за вх. № 63109-02-86, як особі з інвалідністю 1 групи "Б" та особі, яка потребує постійного стороннього догляду, відмовлено у наданні адміністративної послуги зі складання акту встановлення факту догляду онуком - ОСОБА_2 за ОСОБА_1 , членом сім`ї якого остання є;

зобов`язати Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію у строк 5 робочих днів прийняти адміністративний акт, яким задовольнити вимоги заяви ОСОБА_1 від 06.07.2024, поданої і зареєстрованої через Центр надання адміністративних послуг за вх. № 63109-02-86, шляхом надання ОСОБА_1 адміністративної послуги зі складання акту встановлення факту здійснення догляду ОСОБА_2 за ОСОБА_1 , про складання якого остання просила;

визнати протиправними повторні дії Управління соціального захисту населення Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 25.07.2024, вчинені без згоди ОСОБА_1 працівниками Управління, як членами робочої групи, щодо повторного входу до житла ОСОБА_1 за адресою: квартира АДРЕСА_1 , у здійсненні повторної перевірки 25.07.2024 заяви ОСОБА_1 , поданої і зареєстрованої через Центр надання адміністративних послуг від 06.07.2024 за вх. № 63109-02-86, у здійсненні моніторингу та повторної оцінки якості умов проживання/отримання ОСОБА_1 соціальної послуги у вказаній квартирі, у складанні акту від 25.07.2024, вчинені з метою, з якою це повноваження не передбачено законом у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 розпочала реалізацію свого конституційного права на залишення території України у супроводі особи чоловічої статі - ОСОБА_2 через нездатність ОСОБА_1 до самообслуговування (особа з інвалідністю 1 групи);

визнати протиправною бездіяльність Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації і бездіяльність винного в порушенні пункту 1 частини шостої статті 13 Закону України "Про соціальні послуги" заступника голови Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Чуздюка Олега Олексійовича , триваючу з 10 до 24 липня 2024 р. щодо обов`язку після виходу членів робочої групи за адресою: квартира АДРЕСА_1 09.07.2024 та здійснення перевірки - розглянути та вирішити вимогу про надання адміністративної послуги зі складання акту встановлення факту догляду, заявлену у зареєстрованій через Центр надання адміністративних послуг заяві ОСОБА_1 від 06.07.2024 за вх. № 63109-02-86 - особи з інвалідністю 1 групи "Б" та як особи, яка потребує постійного стороннього догляду у зв`язку з нездатністю до самообслуговування;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації на користь ОСОБА_1 завдану моральну шкоду, розмір якої остання визначає виходячи з розміру сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який визначено на день подання цього позову, що розрахований законодавцем у ч. 2 ст. 382 КАС України, позаяк такий розмір позивач застосовує за аналогією.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Басай О.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

12.09.2024 до суду через підсистему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Басая О.В.

Ухвалою суду від 12.09.2024 визнано заявлений позивачем відвід судді Басая О.В. необґрунтованим. Матеріали адміністративної справи № 320/40913/24 вирішено передати до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід відповідно до вимог ч. 1 ст. 31 КАС України.

Згідно з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Басая О.В. у адміністративній справі № 320/40913/24.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.09.2024 було задоволено заяву про самовідвід, а справу передано на визначення складу суду.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Головенка О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.09.2024 справу було прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

10.02.2025 від позивача надійшла заява про відвід головуючого судді Головенко О.Д.

Ухвалою суду від 11.02.2025 визнано заявлений позивачем відвід судді Головенко О.Д. необґрунтованим та матеріали адміністративної справи № 320/40913/24 вирішено передати до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог ч. 1 ст. 31 КАС України.

Згідно з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д. у адміністративній справі № 320/40913/24.

14.02.2025 через канцелярію суду було подано заяву про самовідвід судді Головенка О.Д.

Розглянувши заяву про самовідвід від 14.02.2025, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частиною 1 ст. 39 КАС України, за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради Організації Об`єднаних Націй від 27.07.2006 об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

При цьому суд зазначає, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює право на справедливий судовий розгляд. Кожна людина при визначенні її громадських прав та обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого обвинувачення, має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Щодо безсторонності Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Щоб задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб`єктивному і об`єктивному тесту: безсторонність для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися суб`єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і за об`єктивним тестом, тобто з`ясування, чи має суддя гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно його безсторонності.

Статтею 2 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

Частина 1 ст. 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду.

Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium", "Grieves vs UK").

Крім того, згідно з принципом, який є стабільним та викладеним у Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuveni De Meyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ("Piersac vs Belgium") ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами.

У такому контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду необхідно розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві, повинні апріорно викликати в учасників процесу.

Згідно з практикою ЄСПЛ, під час вирішення того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland"); та рішення у справі "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" ("Ferrantelli and Santangelo v. Italy").

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De Cubber v. Belgium").

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (вищевказане рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo Algar v. Spain").

Такі саме висновки містяться також в рішенні ЄСПЛ від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України".

У той же час реалізація принципу верховенства права, визначеного ст. 6 КАС України, є неможливою без забезпеченої можливості доступу особи до незалежного, неупередженого суду, провадження в якому відповідає вимогам справедливого судового розгляду.

Ураховуючи зазначене, з метою забезпечення усунення будь-яких сумнівів у ОСОБА_1 та стороннього спостерігача, суд дійшов висновку про наявність обставин, за яких суддя Головенко О.Д. не може брати участі в розгляді цієї адміністративної справи, а тому заяву про самовідвід необхідно задовольнити.

Керуючись ст. 36, 39-41, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

у х в а л и в:

Задовольнити заяву судді Головенко О.Д. про самовідвід.

Передати адміністративну справу № 320/40913/24 за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, заступника голови Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації - голови робочої групи Чуздюка Олега Олексійовича та Управління соціального захисту населення Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 про визнання протиправним і скасувати рішення, дій і зобов`язання вчинити певні дії до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду, згідно з ч. 1 ст. 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Головенко О.Д.