Справа № 640/1812/22
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2025-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1812/22 Суддя (судді) першої інстанції: Перепелиця А.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2025 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Ганечко О.М., Василенка Я.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Зірка Рівненщини" до Державної служби геології і надр України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, за апеляційною скаргою Державної служби геології і надр України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної служби геології і надр України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, в якому (з урахуванням заяви про зміну предмету позову) просило:

- визнати незаконним та скасувати Наказ від 31.12.2021 №1017 про відмову у продовженні строку дії та внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами;

- зобов`язати Державну службу геології та надр України видати наказ про продовження спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095, виданого товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини».

На виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ, адміністративну справу було передано до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.11.2023 прийнято до провадження адміністративну справу та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано Наказ від 31.12.2021 №1017 про відмову у продовженні строку дії та внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами.

Зобов`язано Державну службу геології та надр України (адреса: 03057, місто Київ, вулиця Антона Цедіка, 16, ) видати наказ про продовження спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095, виданого товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» (адреса: 33028, м. Рівне, вулиця Гетьмана Мазепи, 4а/6а, офіс 309, ).

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Державною службою геології і надр України подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Доводи апелянта мотивовані тим, що дії та рішення контролюючого органу вчинено у відповідності до вимог закону. Вказано, у доданих до заяви документах відсутня інформація про обсяги проведених Підприємством на ділянці «Вири» робіт за час користування надрами за Дозволом (згідно з Додатком № 2 до Угоди про умови користування надрами від 30.09.2021 № 5095 (Програма робіт). Також зазначено, що відсутність в оскаржуваному наказі детального обґрунтування причин відмови є формальним порушенням і не може бути безумовною підставою для його скасування, оскільки у відповідача не було іншого варіанту дій та можливості прийняти інше рішення.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд справи проведено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення прийняте на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, позаяк

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, позивачу видано спеціальний дозвіл на користування надрами від 30.09.2020 № 5095, який надано з метою геологічного вивчення ділянки «Вири», яка розташована у Рівненській області.

ТОВ «Зірка Рівненщини» подано до Державної служби геології та надр України заяву від 20.05.2021 вих. № 2-5 на продовження терміну дії спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095.

У заяві зазначено, що ТОВ «Зірка Рівненщини» просить продовжити термін дії спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 № 5095, який надано з метою геологічного вивчення, в т.ч. дослідно-промислово розробка бурштину ділянки «Вири», яка розташована у Рівненській області строком на 5 років відповідно та внесення змін, так як виявлено помилку у системі координат.

У протоколі Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20-РГ/2021 у п.п. 4, 5 вирішено ухвалити:

рекомендувати Держгеонадра врахувати пропозиції Робочої групи щодо продовження строку дії спеціальних дозволів на користування надрами згідно з пунктом 14 Порядку, зокрема, дозволу від 30.09.2020 № 5095, виданого ТОВ «Зірка Рівненщини», до 03.01.2026 (в межах строку дії договору оренди цілісного майнового комплексу).

Разом з тим, з протоколу Робочої групи з питань надрокористування від 30.12.2021 №31-РГ/2021 вбачається, що на засіданні заслухано інформацію начальника Відділу використання надр та забезпечення виконання процедур надання спеціальних дозволів стосовно скасування рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20 - РГ/2021 в частині продовження строку дії та внесення змін Товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» до спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 № 5095 з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення бурштину ділянки «Вири», що знаходиться у Рівненській області у зв`язку з виявленням недостовірних даних у поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» документах доданих до заяви щодо продовження строку дії та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 № 5095.

Ухвалено скасувати рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 №20-РГ/2021 в частині продовження строку дії та внесення змін Товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» до спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095 з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення бурштину ділянки «Вири», що знаходиться у Рівненській області у зв`язку з виявленням у поданих документах недостовірних даних, відповідно до пункту 15 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 №124).

На підставі Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1174, пункту 15 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів. України від 30.05.2011 №615 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 №124) та з урахуванням рекомендацій Робочої групи з питань надрокористування (протокол від 30.12.2021 №31 - РГ/2021), Держгеонадра прийнято наказ від 31.12.2021 №1017, яким відмовлено товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» у продовженні строку дії та внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095 з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення бурштину ділянки «Вири», що знаходиться у Рівненській області, у зв`язку з виявленням у поданих документах недостовірних даних, відповідно до вимог Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 №124).

Листом від 04.01.2022 №72/01/07-22 Держгеонадра повідомило, що за результатами опрацювання наданих підприємством заяви та документів встановлено наступне:

1) у поданих документах встановлено невідповідність номерів договору оренди цілісного майнового комплексу від 03.03.2016 №03-03с (далі - Договір оренди ЦМК) та Додаткової угоди №1 від 03.01.2020, до Договору оренди цілісного майнового комплексу №03-03е, від 03.03.2016 про продовження дії договору до 03.01.2026 (далі - Додаткова угода №1).

Підприємством у доданих до заяви документах на внесення змін та продовження строку дії надано копію Договору оренди ЦМК з додатками №№1 та 2 та додано Додаткову угоду №1, у якій номер Договору оренди цілісного майнового комплексу (№03-03е), до якого ця Додаткова угода №1 є Додатком не кореспондується з номером Договору оренди ЦМК (№03-03с), на підставі якого Підприємство отримало Дозвіл;

2) у Договорі оренди ЦМК вказано, що ТОВ «Північгеопошук» (Орендодавець) володіє майном на основі нотаріально засвідченого Договору (реєстр. №673), та Договору №55ркгп-16. Але в поданих Підприємством документах відсутні нотаріально засвідчені копії Договору №55ркгп-16, Договору (реєстр. №673), а також відсутня інформація про їх продовження.

Листом (вх. Держгеонадра від 11.10.2021 №15373/02/07-21) ТОВ «Зірка Рівненщини» надіслало нотаріально засвідчену додаткову угоду від 03.01.2020 №1 до Договору оренди цілісного майнового комплексу від 03.03.2016 №03-03е про продовження дії договору, яка зареєстрована 09.03.2021 у м. Київ (далі - нотаріально завірена Додаткова угода №1), з проханням долучити її до ліцензійної справи, оскільки нотаріально завірений договір оренди цілісного майнового комплексу наявний в єдиному екземплярі.

Разом з тим, у документах, які надано із заявою від 20.05.2021 №2-5, Додаткова угода №1 була зареєстрована 03.01.2020 у м. Рівне та нотаріально не завірена.

Також зазначено наступне:

- в нотаріально завіреній Додатковій угоді №1 вказано, що ТОВ «Зірка Рівненщини» (Орендар) діє в особі директора Чуба Андрія Володимировича, але підписав Директор ТОВ «Зірка Рівненщини» Семчишин І.П.;

- в нотаріально завіреній Додатковій угоді №1 юридична адреса ТОВ «Зірка Рівненщини» відрізняється від юридичної адреси ТОВ «Зірка Рівненщини» в Додатковій угоді №1, яка надана із заявою від 20.05.2021 №2-5;

Держгеонадра відзначено, що у доданих до заяви документах відсутня інформація про обсяги проведених ТОВ «Зірка Рівненщини» на ділянці «Вири» робіт за час користування надрами за Дозволом (згідно з Додатком №2 до Угоди про умови користування надрами від 30.09.2020 №5095 (Програма робіт)), а саме: кількість пробурених пошукових та розвідувальних свердловин; кількість відібраних проб з керну свердловин, гідрогеологічні дослідження, гаммакаротажні роботи, тощо; обсяг проб, наданих до лабораторії для проведення лабораторних досліджень.

Вважаючи протиправним вказане рішення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем на обґрунтування правомірності прийнятого наказу не надано належних та допустимих доказів щодо наявності правової підстави для скасування рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20-РГ/2021, а також інформації, що стала підставою для прийняття протилежного рішення у результаті по суті повторного розгляду заяви ТОВ «Зірка Рівненщини».

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини сторін у даній справі регулюються Кодексом України про надра (далі - Кодекс) та нормами Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (надалі - Порядок 615), Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174 (далі - Положення № 1174).

Відповідно до статті 2 Кодексу, завданням Кодексу України про надра є регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян.

Згідно з частиною першою статті 19 Кодексу, надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

Відповідно до частин дев`ятої, десятої, одинадцятої пункту 3 Положення №1174 Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення; здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів, продовжує строк дії спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами).

Нормами Положення про Робочу групу з питань надрокористування, затвердженого наказом Держгеонадра від 16.12.2020 №584, визначено, що одним із завдань робочої групи є:

попередній розгляд заяв та доданих до них документів, наданих суб`єктами господарювання для отримання дозволів без проведення аукціонів відповідно до пункту 8 Порядку, документів щодо продовження строку дії, переоформлення, внесення змін до дозволу, зупинення, поновлення дії, анулювання дозволу відповідно до пунктів 14, 16, 17, 22 та 23 Порядку та інших документів, наданих структурними підрозділами Держгеонадр, спеціалізованими державними геологічними підприємствами, установами, організаціями, що належать до сфери управління Держгеонадр;

надання пропозицій та рекомендацій Голові Держгеонадр щодо надання дозволів, продовження строку дії, переоформлення, внесення змін до дозволу, зупинення, поновлення дії, анулювання дозволу, надання термінів для усунення порушень.

Комісія для виконання покладених на неї завдань в установленому порядку має право:

отримувати для роботи заяви, надані суб`єктами господарювання для отримання дозволів без проведення аукціонів відповідно до пункту 8 Порядку, та додані до них документи, а також документи щодо продовження строку дії, переоформлення, внесення змін до дозволу, зупинення, поновлення дії, анулювання дозволу відповідно до пунктів 14, 16, 17, 22 та 23 Порядку та інші матеріали, необхідні для розгляду зазначених питань;

отримувати від структурних підрозділів Держгеонадр, спеціалізованих державних геологічних підприємств, установ, організацій, що належать до сфери управління Держгеонадр, роз`яснення, обґрунтування, довідки, інформацію, висновки, консультації;

вчиняти інші дії відповідно до вимог чинного законодавства.

Формою роботи Комісії є засідання, які скликаються за рішенням її голови. Про дату проведення засідання члени Комісії повідомляються не пізніше ніж за сім днів до його проведення. Проект порядку денного до засідання Комісії формується відповідним структурним підрозділом Держгеонадр та не пізніше ніж за п`ять робочих днів до його проведення надається членам Комісії. Держгеонадра зобов`язані на вимогу члена Комісії надати для ознайомлення в приміщенні Держгеонадр матеріали до засідання Комісії, відповідно до яких приймаються рішення.

Засідання Комісії є правомочним, якщо на ньому присутні більш як дві третини її членів.

Пропозиції та рекомендації Комісії вважаються схваленими, якщо за них шляхом відкритого голосування проголосувало більше половини присутніх на засіданні членів Комісії. У разі рівного розподілу голосів голос головуючого на засіданні є вирішальним.

Прийняті рішення оформляються протоколом, який підписується всіма членами Комісії, присутніми на засіданні, та затверджується головуючим Комісії.

Член Комісії, який не підтримує пропозиції та рекомендації, має право викласти у письмовій формі окрему думку, що додається до протоколу засідання.

Пунктом 8 Положення про Робочу групу з питань надрокористування передбачено, що пропозиції та рекомендації Комісії враховуються при видачі відповідно до абзацу першого пункту 24 Порядку наказів Держгеонадр про надання, продовження строку дії, переоформлення, внесення змін до дозволу, зупинення, поновлення дії, анулювання дозволу.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, поновлення дії, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін врегульовано Порядком № 615.

Строк дії дозволу обчислюється з дня його реєстрації, якщо в ньому не передбачено інше.

Дозвіл надається на строк, визначений заявником, але не більш як на:

три роки - на геологічне вивчення ділянок надр корисних копалин місцевого значення;

п`ять років - на геологічне вивчення родовищ корисних копалин і геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, та геологічне вивчення бурштиноносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ з подальшим видобуванням бурштину (промислова розробка родовищ);

10 років - на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ нафти і газу, на континентальному шельфі та в межах виключної (морської) економічної зони України;

20 років - на видобування корисних копалин;

30 років - на видобування нафти і газу на континентальному шельфі та в межах виключної (морської) економічної зони України;

строк дії окремих дозволів на геологічне вивчення нафтогазоносних надр та видобування нафти і газу (промислова розробка родовищ), але не більш як на 20 років на суші і не більш як на 30 років на континентальному шельфі та в межах виключної (морської) економічної зони України, - на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти і газу (промислова розробка родовищ). При цьому строк геологічного вивчення нафтогазоносних надр не може перевищувати 10 років;

20 років - на будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин;

50 років - на будівництво та експлуатацію підземних сховищ нафти чи газу;

строк дії відповідної угоди про розподіл продукції - на виконання угод про розподіл продукції.

Дозвіл на створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні та оздоровчі заклади тощо), в частині їх геологічного вивчення і збереження надаються без обмеження строку дії.

Пунктом 14 Порядку №615 передбачено, що у разі виникнення потреби у продовженні строку дії дозволу, наданого на геологічне вивчення, геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку родовищ корисних копалин, видобування корисних копалин, геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, строк дії дозволу продовжується за наявності інформації про відсутність порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування надрами, за результатами здійснення останнього заходу державного нагляду (контролю).

Продовження строку дії дозволу на геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку, може здійснюватися не більше одного разу, крім дозволів на геологічне вивчення, згідно з якими роботи виконуються виключно за кошти державного бюджету.

Строк дії дозволу, наданого на геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку родовищ корисних копалин загальнодержавного значення або видобування корисних копалин, якщо відповідно до законодавства заявнику цілісний майновий комплекс, побудований (реконструйований) з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр, на користування якою надано дозвіл, надано в оренду (концесію), може бути продовжено лише в межах строку дії договору оренди (концесії) цілісного майнового комплексу.

Для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає до органу з питань надання дозволу заяву на видобування корисних копалин, геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, не пізніше ніж за шість місяців, заяву на геологічне вивчення надр та геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку, не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку його дії.

У заяві зазначається причина продовження строку дії дозволу.

Надрокористувач, що не подав заяви в установлений строк, втрачає право на продовження строку дії дозволу.

Для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає заяву і ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону, та їх копію в електронній формі. В електронній формі заява та документи подаються через електронний кабінет надрокористувача.

Заява та додані до неї документи із прошитими і пронумерованими сторінками подаються органові з питань надання дозволу разом з описом доданих документів, засвідченим підписом надрокористувача. Заява засвідчується підписом надрокористувача із зазначенням дати подання та вихідного номера. Разом із заявою подається також копія заяви та доданих до неї документів.

Строк продовження дії дозволу не може перевищувати строки, передбачені пунктом 7 цього Порядку.

Рішення про продовження строку дії дозволу приймається органом з питань надання дозволу протягом 45 днів після надходження документів у повному обсязі з урахуванням географічних координат ділянки надр, зазначених у заяві про отримання дозволу, та документів, зазначених у додатку 1, та розміщується на офіційному веб-сайті органу з питань надання дозволу протягом п`яти робочих днів з дати прийняття рішення про продовження строку дії дозволу.

Орган з питань надання дозволу реєструє подану надрокористувачем заяву про продовження строку дії дозволу та розміщує відповідну інформацію на своєму офіційному веб-сайті протягом трьох робочих днів з дня подання заяви.

Пунктом 15 Порядку №615 передбачено, що надрокористувачеві відмовляється у продовженні строку дії дозволу у разі:

невиконання ним умов користування надрами, передбачених дозволом або відповідною угодою;

прийняття органом місцевого самоврядування, іншими уповноваженими органами рішення про обмеження користування надрами відповідно до законодавства;

подання надрокористувачем документів не в повному обсязі;

виявлення у поданих документах недостовірних даних;

невідповідності поданих документів заявником вимогам пункту 14 цього Порядку;

наявності інформації від правоохоронних органів та суб`єктів фінансового моніторингу, що заявник здійснює фінансування тероризму в Україні;

наявності зауважень Міндовкілля щодо продовження строку дії дозволу відповідно до природоохоронного законодавства, передбачених пунктом 24 цього Порядку.

Надрокористувачеві відмовляється у внесенні змін до дозволу у разі:

невиконання ним умов користування надрами, передбачених дозволом або відповідною угодою;

прийняття органом місцевого самоврядування, іншими уповноваженими органами рішення про обмеження користування надрами відповідно до законодавства;

подання заявником документів не в повному обсязі;

виявлення у поданих документах недостовірних даних;

невідповідності документів, поданих заявником, вимогам пункту 17 цього Порядку.

Згідно пункту 17 Порядку №615, внесення змін до дозволу здійснюється на підставі заяви та поданих надрокористувачем (або правонаступником - у випадку, передбаченому підпунктами 6 і 7 цього пункту) документів або інформації Міндовкілля за результатами оцінки впливу на довкілля у разі, зокрема, виявлення надрокористувачем після отримання дозволу описок, очевидних помилок.

Відповідно до пункту 24 Порядку №615 про надання, продовження строку дії, зупинення дії, поновлення дії, переоформлення, анулювання дозволу та внесення змін до нього Держгеонадра видає наказ, а Рада міністрів Автономної Республіки Крим - розпорядження.

Держгеонадра інформують Міндовкілля про надходження заяв і документів, зазначених у додатку 1, про надання та продовження строку дії дозволів з одночасним надсиланням копій цих документів не пізніше ніж протягом семи робочих днів з дня їх реєстрації.

Міндовкілля в строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня надходження документів, зазначених в абзаці другому цього пункту, надсилає до Держгеонадр пропозиції щодо надання чи продовження строку дії дозволів разом із зазначенням умов, за яких можливе користування надрами на запропонованих ділянках надр, у частині дотримання вимог природоохоронного законодавства або зауваження щодо надання чи продовження строку дії дозволів.

У разі ненадання Міндовкіллям пропозицій щодо надання чи продовження строку дії дозволів разом із зазначенням умов, за яких можливе користування надрами на запропонованих ділянках надр, у частині дотримання вимог природоохоронного законодавства протягом 15 робочих днів з дня надходження від Держгеонадр документів у повному обсязі вважається, що пропозиції щодо надання чи продовження строку дії дозволів відсутні.

Пропозиції та зауваження Міндовкілля щодо надання чи продовження строку дії дозволів, передбачені абзацами третім - восьмим цього пункту, є обов`язковими для врахування Держгеонадрами під час прийняття рішень щодо надання чи продовження строку дії дозволів.

Наказ Держгеонадр та розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про надання, переоформлення, продовження строку дії, внесення змін до дозволу, зупинення дії, поновлення дії, анулювання, відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу розміщуються протягом п`яти робочих днів на офіційному веб-сайті відповідного органу.

Наказ Держгеонадр та розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про надання, переоформлення, продовження строку дії, внесення змін до дозволу, зупинення дії, поновлення дії, анулювання, відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу можуть бути оскаржені в установленому законодавством порядку.

ТОВ «Зірка Рівненщини» подано до Державної служби геології та надр України заяву вих. №3-5 від 20.05.2021 на продовження терміну дії спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 №5095.

Отже, з урахуванням пункту 14 Порядку №615 рішення про продовження дозволу мало бути прийнято органом з питань надання дозволу протягом 45 днів, тобто до 03.07.2021.

Однак, лише у вересні 2021 року у результаті розгляду заяви Робочою групою з питань надрокористування прийнято рішення, оформлене протоколом від 10.09.2021 № 21-РГ/2021: рекомендувати Держгеонадра врахувати пропозиції Робочої групи щодо продовження строку дії спеціальних дозволів на користування надрами згідно з пунктом 14 Порядку, зокрема, дозволу від 30.09.2020 №5095, виданого ТОВ «Зірка Рівненщини», до 03.01.2026 (в межах строку дії договору оренди цілісного майнового комплексу);

При цьому, Держгеонадра у встановлений Порядком №615 строк відповідний наказ про продовження строку дії дозволу та внесення змін до нього не прийнято, незважаючи на наявність позитивного рішення Робочої групи з питань надрокористування.

Суд першої інстанції доречно врахував, що у пунктах 70-71 рішення по справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування», зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 120, «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункт 72, «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74, «Тошкуца та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), пункт 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), пункт 119).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74).

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67).

Таким чином, бездіяльність відповідача щодо неприйняття рішення у формі наказу з урахуванням позитивного рішення Робочої групи та після тривалого аналізу пакету документів, які були погоджені, за висновком суду, становить перешкоду у реалізації права позивача та законного очікування на продовження дії дозволу і на подальше його використання після внесення необхідних змін до нього.

Рішенням Робочої групи з питань надрокористування, оформленим протоколом від 30.12.2021 № 31-РГ/2021, ухвалено скасувати рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20-РГ/2021 в частині продовження строку дії та внесення змін Товариству з обмеженою відповідальністю «Зірка Рівненщини» до спеціального дозволу на користування надрами від 30.09.2020 № 5095 з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення бурштину ділянки «Вири», що знаходиться у Рівненській області у зв`язку з виявлення у поданих документах недостовірних даних, відповідно до пункту 15 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 № 124).

Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги акцентує увагу на тому, що з протоколу від 30.12.2021 № 31-РГ/2021 не вбачається конкретних підстав та обставин, що зумовлювали розгляд питання про скасування рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20-РГ/2021.

Разом з тим, підставою для скасування попереднього рішення Робочої групи з питань надрокористування є виявлення у поданих документах недостовірних даних, відповідно до пункту 15 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 № 124).

Пункт 15 Порядку №615 передбачає відмову саме надрокористувачу у продовженні дії дозволу та у внесенні змін до дозволу у разі виявлення у поданих документах недостовірних даних у процедурі розгляду відповідної заяви.

Відтак, навіть виявлення у поданих документах недостовірних даних за пунктом 15 Порядку №615 не є підставою для скасування власних рішень.

Рішення Робочої групи, що оформлюються протоколами, є ненормативними актами одноразового застосування, що обов`язково враховуються при видачі наказів Держгеонадр про надання, продовження строку дії, переоформлення, внесення змін до дозволу, зупинення, поновлення дії, анулювання дозволу.

У Рішенні від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року №1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата. Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

У пункті 5 мотивувальної частини цього Рішення йдеться про акти органів місцевого самоврядування, а не органів виконавчої влади. Проте, принцип неможливості скасування ненормативних правових актів після їх виконання, який сформульований у цьому Рішенні, не вичерпується застосуванням лише до суб`єктів певного виду, і спрямований на забезпечення гарантій стабільності суспільно-управлінських відносин загалом.

Зазначений правовий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою у постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 2340/2921/18, щодо застосування судами попередніх інстанцій Рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009.

Наказ №1017 від 31.12.2021 про відмову у продовжені строку дії та внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами прийнято Держгеонадрами з урахуванням рекомендацій Робочої групи з питань надрокористування (протокол від 30.12.2021 № 31-РГ/2021).

Отже, рішення Робочої групи з питань надрокористування, оформлене протоколом від 30.12.2021 № 31-РГ/2021, щодо скасування рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 №20-РГ/2021, свідчить про зміну рішення, прийнятого у порядку розгляду заяви позивача, без відповідної нормативно врегульованої можливості здійснення такого перегляду, що порушує принцип правової визначеності, та що погіршило становище позивача та призвело до прийняття оскаржуваного наказу.

В частині тверджень апелянта про виявлення у поданих документах недостовірних даних, то вказані мотиви ані в протоколі Робочої групи з питань надрокористування від 30.12.2021 № 31-РГ/2021, ані в наказі Держгеонадр № 1017 від 31.12.2021 не висвітлено.

Інформацію начальника Відділу використання надр та забезпечення виконання процедур надання спеціальних дозволів ОСОБА_1 , що розглядалась Робочою групою з питань надрокористування 30.12.2021, відповідачем не надано.

Фактично обґрунтування наявності недостовірних даних надано позивачу у листі Держгеонадра від 04.01.2022 № 72/01/07-22 разом з повідомленням про прийняття наказу №1017 від 31.12.2021, при цьому одночасно зазначено, що листи Держгеонадр носять інформаційний характер, не встановлюють норм права та не містять організаційно-розпорядчих вимог до суб`єкта господарювання.

В контексті згаданих обставин доречно зауважити, що головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, настанов для їх розв`язання що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Натомість відповідачем на обґрунтування правомірності прийнятого наказу не надано належних та допустимих доказів щодо наявності правової підстави для скасування рішення Робочої групи з питань надрокористування від 10.09.2021 № 20-РГ/2021, а також інформації, що стала підставою для прийняття протилежного рішення у результаті по суті повторного розгляду заяви ТОВ «Зірка Рівненщини».

Крім того, при розгляді Робочою групою заяви від 10.09.2021 жодних зауважень до поданих ТОВ «Зірка Рівненщини» документів не було.

Розгляд заяви ТОВ «Зірка Рівненщини» тривав понад встановлений Порядком № 615 строк у 45 днів. У разі своєчасного прийняття рішення відповідачем з урахуванням характеру виявлених ним порушень у позивача був би достатній строк для їх усунення для звернення з заявою про продовження дії спеціального строку до його спливу.

У матеріалах справи наявна відповідь приватного нотаріуса Гаврилової О.В. від 04.01.2022 № 1а/01-16 у якій вказано, що посвідчена нею Додаткова угода № 1 від 09.03.2021 до Договору оренди цілісного майнового комплексу № 03-03-е від 03.03.2016 укладена особисто уповноваженими представниками ТОВ «Північенергопошук» та ТОВ «Зірка Рівненщини», проте в процесі вчинення нотаріальної дії приватним нотаріусом допущено ряд технічних помилок, що підлягають виправленню в нотаріальному реєстрі.

В контексті викладеного, колегія суддів погоджується з тим, що наказ Держгеонадр № 1017 від 31.12.2021 у взаємозв`язку з протоколом Робочої групи з питань надрокористування від 30.12.2021 № 31-РГ/2021 не є обґрунтованим та таким, що прийнятий з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а також на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

В частині вимог про зобов`язання відповідача видати такий дозвіл, то згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Проте, прийняття наказу про продовження дії договору та внесення змін до нього є адміністративним актом, прийняттю якого повинна передувати визначена законом адміністративна процедура. Видача такого наказу без необхідних дій суб`єкта владних повноважень в межах адміністративної процедури не гарантує забезпечення прав позивача у передбачений законом спосіб.

За наведених обставин, суд першої інстанції цілком обґрунтовано вказав, що у відповідача, як суб`єкта владних повноважень, в даному випадку, відсутні повноваження діяти на власний розсуд, а отже відсутні перешкоди у наданні дозволу за заявою позивача.

З огляду на подання позивачем необхідних документів за його заявою, що підтвердилось під час їх розгляду Робочою групою, відповідач мав лише один варіант правомірної поведінки - видати наказ про продовження строку дії спеціального дозволу та про внесення змін до нього з урахуванням висновків Робочої групи з питань надрокористування (протокол від 10.09.2021 № 20-РГ/2021).

Отже, повноваження відповідача у спірних правовідносинах не є дискреційними, у зв`язку з чим адміністративний позов у вказаній частині правомірно задоволений.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постановах: від 11.11.2019 у справі №818/960/17, від 23.01.2018 у справі № 208/8402/14-а, від 29.03.2018 у справі № 826/6102/16, від 06.03.2019 у справі № 200/11311/18-а та від 31.07.2019 у справі № 826/23816/15.

Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги вказує на імперативні приписи ч. 5 ст. 242 КАС України, якими передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідачем в доводах апеляційної скарги жодним чином не обґрунтовано наявність підстав для відступу від вищевказаної правової позиції Верховного Суду, яка під час розгляду справи була правомірно врахована судом першої інстанції на виконання вимог ч. 5 ст. 242 КАС України.

Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга відповідача не містить.

Доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, та спростовували зазначені вище мотиви або підтверджували відсутність підстав для задоволення позову відповідачем до суду апеляційної інстанції не надано.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують висновки суду першої інстанцій.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної служби геології і надр України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Зірка Рівненщини" до Державної служби геології і надр України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко