Справа № 320/2886/23
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2025 року справа №320/2886/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» до Західного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - товариство з обмеженою відповідальністю «Лед стандарт інжирінг», про визнання протиправним та скасування висновку, -

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі також - ТОВ «Оператор ГТС України», Замовник, позивач) до Західного офісу Держаудитслужби (далі також - відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-03-000012-с від 12.12.2022.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.02.2023 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; вирішено залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Лед стандарт інжирінг».

В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Такі доводи заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Оператор ГТС України» на порталі prozorro.gov.ua було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-11-03-000012-е. Предмет закупівлі згідно коду ДК 021:2015:30230000-0: Комп`ютерне обладнання.

22.12.2021 по тендерному оголошенню за номером UA-2021-11-03-000012-с було оприлюднено протокол розгляду тендерних пропозицій, за результатами якого до участі в аукціоні було допущено Товариство з обмеженою відповідальністю «Лед стандарт інжиніринг», Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРПЛАСТ 09».

19.01.2022 по тендерному оголошенню за номером UA-2021-11-03-000012-с було оприлюднено протокол розкриття тендерних пропозицій, згідно якого переможцем процедури закупівлі став ТОВ «Лед стандарт інжиніринг».

У зв`язку з чим, 19.01.2022 ТОВ «Оператор TTC України» на порталі prozorro.gov.ua було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «Лед стандарт інжиніринг».

07.02.2022 між ТОВ «Оператор ГТС України» та ТОВ «Лед стандарт інжиніринг» було укладено договір № .

22.11.2022 Західним офісом Держаудитслужби наказом № 345 було прийнято рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-03-000012-с.

12.12.2022 відповідачем опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-03-000012-с, в якому зазначено, що:

«За результатами аналізу питання правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, та розміщення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог частини третьої статті 10 Закону внаслідок не зазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, визначеної пунктами 1, 3, 5, 7 частини другої статті 21 Закону, англійською мовою.

За результатами аналізу питання оприлюднення інформації встановлено порушення вимог пункту 12 частини першої статті 10 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушень вимог частини третьої статті 10 Закону при заповненні документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, а також порушення вимог пункту 12 частини першої статті 10 Закону при опублікуванні звіту про виконання договору про закупівлю. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.».

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також - Закон) моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Згідно з частиною 1 статті 21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Відповідно до наявної в електронній системі закупівель інформації Замовником закупівлю за предметом «Комп`ютерне обладнання (Комп`ютерне обладнання)» оголошено як відкриті торги з публікацією англійською мовою.

Так, згідно з частиною 3 статті 10 Закону оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро, для робіт - 5 150 тисячам євро.

Одночасно, у частині 2 статті 21 Закону визначено перелік інформації, що повинна міститись в оголошенні про проведення відкритих торгів.

Відповідно до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 11.06.2020 № 1082 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893), розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.

Також, згідно з пунктом 21 Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 №166, оператор авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика повинен забезпечити для замовників на безоплатній основі можливість вчинення усіх необхідних дій для проведення закупівлі та виконання інших вимог, встановлених Законом.

З врахуванням наведеного, на думку суду, у разі технічної неможливості заповнити електронне поле щодо оприлюднення інформації, передбаченої Законом, Замовник мав можливість завантажити окремо документ, доступний для друку, із зазначенням всієї необхідної інформації англійською мовою.

Разом з цим, оприлюднене Замовником оголошення про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою не містить викладеної англійською мовою наступної інформації (обов`язковість зазначення якої в оголошенні визначена частиною другою статті 21 Закону): місцезнаходження Замовника, місце поставки товару, строк поставки товару, умови оплати.

Окремий документ, доступний для друку, із зазначенням всієї необхідної інформації англійською мовою, Замовником теж не оприлюднено.

Зазначене є порушенням частини 3 статті 10 Закону щодо обов`язку оприлюднення в оголошенні про проведення відкритих торгів англійською мовою обов`язкової інформації, визначеної пунктами 1, 3, 5, 7 частини другої статті 21 Закону.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1082, у разі технічного збою під час унесення та/або заповнення інформації через автоматизоване робоче місце, що призводить до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник/ЦЗО/учасник/постачальник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації документів, а орган оскарження та органи державного фінансового контролю - від адміністратора. У разі потреби замовник/ЦЗО/учасник/постачальник / орган оскарження / органи державного фінансового контролю здійснюють свої дії повторно відповідно до вимог та в межах строків, установлених Законом. У разі якщо замовник не має змоги розмістити інформацію через авторизований електронний майданчик, який відключений від електронної системи закупівель, він повинен розмістити необхідну інформацію через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб- портал.

Зважаючи на викладене вище, навіть відсутність спеціальних полів для внесення певної інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів не скасовує обов`язок Замовника зазначати інформацію, зазначення якої вимагається імперативною нормою Закону, у спосіб, в який це є можливим.

Більше того, суд звертає увагу на те, що позивач мав можливість зазначити необхідну інформацію англійською мовою у тому самому полі, у якому зазначив інформацію українською мовою, одразу після зазначення такої інформації українською.

Позивач стверджує, що завантаження окремого документу із зазначенням інформації англійською мовою до електронної системи закупівель не передбачено Законом.

Однак, суд звертає увагу на те, що Закон імперативно визначає обов`язковість наявності конкретної інформації англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі товарів і послуг перевищує суму, еквівалентну 133 тисячам євро. Оскільки Закон не визначає, у яких саме полях Замовник повинен зазначати відповідну інформацію, та не вимагає її зазначення виключно у спеціальних полях, Замовник повинен зазначити відповідну інформацію у наявних полях, або шляхом завантаження окремого документа у випадку відсутності відповідних полів, або у тому самому полі, у якому зазначив інформацію українською мовою, одразу після зазначення такої інформації українською.

При цьому, відповідач під час проведення моніторингу процедури закупівлі не може знати про імовірні технічні недоліки електронної системи закупівель, з якими стикається конкретний замовник, чи те, яким саме авторизованим майданчиком замовник користується, та які поля наявні на цьому майданчику. Однак відповідач, відповідно до вимог частини 7 статті 8 Закону, зобов`язаний фіксувати у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі всі виявлені порушення, адже Закон не дає відповідачу свободи розсуду щодо можливості зазначення або незазначення виявлених порушень, залежно від того, що стало причиною їх допущення.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.

За умовами пункту 12.1 укладеного за результатами тендеру договору від 07.02.2022 № цей Договір набирає чинності з моменту його підписання Сторонами і діє до « 01» липня 2022 року, а в частині розрахунків - до їх повного виконання.

Відповідно до наявної в електронній системі закупівель інформації, додаткові угоди до вищевказаного договору щодо зміни строку дії договору не укладалися.

Згідно з умовами пункту 5.8 договору від 07.02.2022 № датою поставки Товарів за цим Договором є прийняття Покупцем Товарів за кількістю та якістю відповідно до п. 5.13. цього Договору та передача Постачальником Покупцю в повному обсязі документів наведених в підпунктах 5.8.1-5.8.6 договору.

Згідно з пунктом 4.2 договору від 07.02.2022 № покупець зобов`язаний оплатити вартість переданих Товарів не раніше 20 (двадцяти) та не пізніше 30 (тридцяти) календарних днів з дати поставки.

Відповідно до матеріалів справи, зобов`язання за договором від 07.02.2022 № виконано повністю, товар поставлено до 02.06.2022, оплату здійснено до 11.07.2022.

Суд звертає увагу на те, що Закон вимагає оприлюднення звіту про виконання договору протягом 20 робочих днів не з дня отримання Акту звірки взаємних розрахунків, а з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю.

Однак, на порушення пункту 12 частини 1 статті 10 Закону позивачем у визначений Законом строк та станом на 12.12.2022 не опубліковано звіту про виконання договору по закупівлю.

Щодо питання правомірності визначеного Висновком зобов`язання позивача здійснити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушень вимог частини 3 статті 10 Закону при заповненні документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, а також порушення вимог пункту 12 частини 1 статті 10 Закону при опублікуванні звіту про виконання договору про закупівлю, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд у постанові від 01.02.2024 у справі № 160/18391/22 вказав:

« 35.2. Натомість у цій справі, орган Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень. Тобто обмежив замовника у таких діях на майбутнє. Таке рішення має зобов`язальний характер щодо майбутніх правочинів та дій і безпосередньо не впливає на закупівлю, вже проведену позивачем.

37. Суд також звертає увагу на те, що проведення перевірки органом державного фінансового контролю здійснюється з метою корегування роботи підконтрольного суб`єкта та приведення його діяльності відповідно до вимог законодавства. Наслідком такої перевірки є складання висновку, що містить інформацію про виявлені порушення. Одночасно, з метою коригування діяльності об`єкта перевірки, у такому висновку може бути зазначено і вимогу усунути виявлені порушення та способи їхнього усунення, що є обов`язковим до виконання. Разом з тим, у разі несуттєвості виявлених порушень, вимога органу державного фінансового контролю щодо необхідності у майбутньому вжити певних заходів, спрямованих на уникнення таких порушень, є лише превентивним заходом.

Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, наслідком якого є визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Проте, у цій справі, імперативність оскарженого висновку полягає в тому, що його приписи зобов`язують Департамент утриматись від певних дій у майбутньому, а отже, в цій частині відповідач чітко окреслив спосіб усунення порушень.

37.1. Підсумовуючи наведене, Верховний Суд зазначає, що застосований до Департаменту захід впливу має лише спонукальний характер, направлений на забезпечення ним у майбутньому виконання вимог законодавства у сфері закупівель товарів та послуг, а тому не створює для позивача правових наслідків за цією закупівлею, що була предметом перевірки.».

Враховуючи наведене, суд вважає правомірною зобов`язальну частину оскаржуваного Висновку, що свідчить про безпідставність протилежних доводів позивача.

Зважаючи на викладене вище, оскаржуваний Висновок Західного офісу Держаудитслужби є обґрунтованим та вмотивованим, а тому суд не вбачає правових підстав для його скасування.

Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) було доведено правомірність прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, місто Київ, проспект Любомира Гузара, будинок 44,; ) до Західного офісу Держаудитслужби (79000, місто Львів, вулиця Костюшка, будинок 8; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - товариство з обмеженою відповідальністю «Лед стандарт інжирінг» (04053, місто Київ, Киянівський провулок, будинок 3-7, офіс П-9А; ), про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.