Справа № 520/32215/24
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

17 лютого 2025 р. справа № 520/32215/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0/62636/2420 від 05.11.2024 про застосування штрафних (фінансових) санкцій у сумі 340,00 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 у вказаній адміністративній справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у відповідності до п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України.

У період з 10.02.2025 по 17.02.2025 суддя Біленський О.О. перебував на навчанні.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі, при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не згоден з висновками акту про результати камеральної перевірки від 29.08.2024, а як наслідок, із застосуванням до нього штрафних санкцій відповідно до податкового повідомлення-рішення №0/62636/2420 від 05.11.2024, оскільки камеральна перевірка, яка повинна проводиться в межах 30 календарних днів, проведена з порушеннями граничних строків, передбачених п. 76.3 ст. 76 Податкового Кодексу України, що, на думку позивача, звільняє його від відповідальності за невчасну подачу податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік, подану 31.08.2023.

Від представника Головного управління ДПС у Харківській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, що за результатом проведеної 29.08.2024 камеральної перевірки з питань дотримання терміну подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік, про що складено акт перевірки від 29.08.2024 № 40558/20-40-24-20-06, податковим органом встановлено несвоєчасне подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік (граничний термін подання - 01.05.2023, фактично подана - 31.08.2023). У зв`язку з цим, до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 340,00 гривень. ГУ ДПС звертає увагу суду, що позивачем до контролюючого органу не подано доказів звернення із заявою про неможливості виконання ним податкових обов`язків на виконання вимог Порядку №225. Щодо твердження позивача про проведення камеральної перевірки за межами 30 календарних днів, відповідач зазначив, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, якою унормовано питання щодо строків давності та їх застосування, саме контролюючий орган, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації. Отже, на думку відповідача, результати камеральної перевірки та оскаржуване ППР відповідають нормам податкового законодавства. З огляду на викладене представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У відповіді на відзив позивач підтримав заявлені позовні вимоги, просив суд задовольнити їх у повному обсязі, посилаючись на те, що своєчасність подання платником податків податкових декларацій (розрахунків) не відноситься до питань, перелік яких охоплюється конструкцією «інших питань, які можуть бути предметом камеральної перевірки», строк проведення якої визначається з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 ПК України. Таким, чином, провівши камеральну перевірку податкової декларації про майновий стан і доходи поза межами встановленого законодавством граничного строку (30 календарних днів) з формалізацією її результатів у відповідному акті, на підставі якого прийнято податкове повідомлення-рішення, ГУ ДПС у Харківській області діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачений Податковим кодексом України, тому таке порушення є істотним, призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 з 17.11.2021 перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Харківській області (Київський район міста Харкова) як фізична особа - підприємець.

Відповідно до Реєстру платників єдиного податку зареєстрований платником єдиного податку 3 групи з 17.11.2021 (ставка 5%).

З 17.11.2021 по теперішній час здійснює господарську діяльність на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності. Код основного виду економічної діяльності за КВЕД: 69.10 Діяльність у сфері права.

29.08.2024 Київським відділом податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І Податкового Кодексу України, у порядку статті 76 розділу ІІ та статті 177 розділу ІV Податкового Кодексу України, проведено камеральну перевірку з питань дотримання терміну подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік відносно ОСОБА_1 .

За результатом проведеної перевірки податковим органом складено Акт про результати камеральної перевірки податкової декларації про майновий стан і доходи від 29.08.2024 №40558/20-40-24-20-06.

У висновку вказаного акту зазначено, що перевіркою встановлені порушення вимог підпункту 49.18.4 (49.18.5) пункту 49.18 статті 49, пункту 177.11 статті 177 Кодексу, несвоєчасне подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 роки (граничний термін подання - 01.05.2023, фактично подана - 31.08.2023).

На момент проведення даної камеральної перевірки від ОСОБА_1 до Київського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області не надходила інформація щодо обставин, які звільняють від відповідальності або пом`якшують відповідальність за вчинення податкових правопорушень. Підстави, які доводять вчинення порушення платником податків умисно відсутні.

Акт про результати камеральної перевірки податкової декларації про майновий стан і доходи від 29.08.2024 №40558/20-40-24-20-06 направлено позивачу засобами поштового зв`язку 29.08.2024 та отримано ним 07.09.2024.

На підставі вказаного акту перевірки, Головне управління ДПС у Харківській області прийняло податкове повідомлення-рішення від 05.11.2024 №0/62636/2420, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 340,00 гривень.

Податкове повідомлення-рішення від 05.11.2024 №0/62636/2420 направлено позивачу засобами поштового зв`язку та отримано ним 15.11.2024.

Позивач вважає, що податковим органом порушено строки проведення камеральної перевірки, встановлені п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України, а тому податкове повідомлення-рішення, прийняте відносно нього є протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Відповідно до пп. 16.1.3 п. 16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний: подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 49.18 статті 49 Податкового кодексу України визначено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

В позовній заяві позивач не заперечує факт порушення строку подання податкової декларації, проте зазначає про порушення контролюючим органом строку проведення камеральної перевірки.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Отже, пунктом 76.3 статті 76 Податкового кодексу України виокремлено два строки протягом яких може проводитись камеральна перевірка, а саме:

для перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку 30 днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання;

для перевірки з інших питань 1095 днів, що настають за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання (строк визначений у статті 102 ПК України).

З акту камеральної перевірки слідує, що податкова декларація про майновий стан і доходи за 2022 звітний рік фактично подана 31.08.2023, а відповідно з зазначеної дати обраховується строк протягом якого може бути проведена камеральна перевірка.

Відтак, відповідно до приписів пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка податкової декларації, може здійснюватися контролюючим органом протягом 30 днів, що настають за останнім днем граничного строку її подання, а якщо така податкова декларація була наданий пізніше, - за днем її фактичного подання.

Водночас, в даному випадку контролюючим органом камеральна перевірка проведена з дотриманням строків встановлених Податковим кодексом України, оскільки камеральна перевірка не стосувалася перевірки податкової декларації (податкового розрахунку), а стосувалась питання своєчасності подання податкової декларації.

Так, абзацом 1 підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Тобто, під камеральною перевіркою податкової декларації/уточнюючого розрахунку слід розуміти перевірку саме даних зазначених в такій податковій декларації/уточнюючому розрахунку (правильність заповнення, правильність числових значень, правильність проведених коригувань, тощо).

Суд зазначає, що питання своєчасності подання податкової декларації виходить за межі поняття перевірка даних зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, що кореспондується з положеннями абзацу 2 підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в якому зазначено про те, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків).

Саме абзац другий підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України і визначає інші питання, визначені абзацом другим пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, по яких камеральна перевірка може проводитись з урахуванням строків визначених статтею 102 Податкового кодексу України.

Така правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом у постановах, зокрема від 18 травня 2018 року у справі №804/4483/17, від 29 січня 2019 року у справі №805/4868/16-а, від 21 лютого 2019 року у справі №808/2404/17, від 04 березня 2021 року по справі №820/3499/17.

З огляду на наведене, суд зазначає, що контролюючим органом не проводилась перевірка податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік, за результатами перевірки не встановлювалось жодних порушень щодо змісту такої податкової декларації та даних відображених в ній, а перевірка стосувалася виключно питання своєчасності подання податкової декларації.

Відтак, контролюючий орган мав право провести камеральну перевірку з зазначеного питання, з урахуванням строків встановлених статтею 102 Податкового кодексу України (1095 днів від дати отримання податкової декларації).

Відповідно до п. 120.1 ст. 120 Податкового кодексу України, неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

З огляду на вищенаведене, матеріалами справи підтверджено, що позивачем порушено строки подання податкової декларації, а камеральна перевірка проведена з дотриманням вимог чинного законодавства, тому спірне податкове-повідомлення рішення є правомірним та не підлягає скасуванню.

Посилання позивача на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 24.07.2023 у справі №821/850/18, від 12.08.2021 у справі №240/2549/19, від 04.032021 у справі №820/3499/17, від 17.07.2020 у справі №826/4776/17 та від 15.03.2024 у справі №320/4840/22 є безпідставними, так як ухвалені відносно інших спірних обставин.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.