Справа № 640/4462/21
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 лютого 2025 рокуСправа №640/4462/21

Суддя Дніпропетровського окружного адіміністративного суду Златін С.В., розглянувши матеріали справи за позовом Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації, -

УСТАНОВИВ:

Департамент з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , у якому просить:

1) припинити право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2020 року №КВ92;

2) скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2020 року №КВ92, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.02.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійнювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного ровадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

На виконання вимог Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" справу передано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Згідно ч.13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Судом встановлено, що позивач у позовній заяві фактично заявив дві самостійні позовні вимоги немайнового хараткеру: 1) припинити право на початок виконання будівельних робіт та 2) скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивач під час подання позовної заяви до суду сплатив судовий збір у розмірі 2270 грн., тобто лише за одну вимогу немайнового характеру.

За вказаних обставин позивач повинен доплатити судовий збір у розмірі 2270 грн. за другу позовну вимогу немайнового характеру

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 року позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без руху після відкриття провадження у справі та надано позивачу строк 5-ть днів для усунення недоліків позовної заяви - надати суду докази сплати судового збору у розмірі 2270 грн. на платіжні реквізити, які вказані в ухвалі суду.

Вказану ухвалу суду позивач отримав 31.01.2025 року о 02-05 год. через систему Електронний суд, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

04.02.2025 року позивач засобами поштового зв`язку подав заяву про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви від 03.02.2025 року, яка мотивована тим, що процедура сплати судового збору державним органом потребує фінансування за відповідним бюджетним призначенням, а також проходження процедури погодження та провеження виплат через органи казначейства, що у свою чергу займає значний проміжок часу; ухвала суду від 30.01.2025 року надійшла до позивача перед вихідними днями, що унеможливило проходження процедури погодження та проведення виплат через органи казначейства; сплата судового збору не повинна перешкоджати доступу до правосуддя.

11.02.2025 року позивач засобами системи Електронний суд подав заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої додав копію платіжного доручення від 10.02.2025 року № 14 на суму 2270 грн.

До заяви про усунення недоліків позовної заяви позивач повторно надав заяву про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви від 03.02.2025 року.

Суд зазначає, що строк для усунення позивачем недоліків позовної заяви сплив 06.02.2025 року, враховуючи те, що позивач отримав ухвалу суду у системі Електронний суд 31.01.2025 року.

У наданий судом строк позивач не усунув недоліки позовної заяви, що відповідно до вимог ч.15 ст. 171 КАС України та п.7 ч.1 ст. 240 КАС України є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо заяви позивача про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви від 03.02.2025 року.

Згідно вимог ч.1 та ч.2 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд зазначає, що в ухвалі від 30.01.2025 року був встановлений максимально можливий строк для усунення недоліків позовної заяви, що передбачений ч. 13 ст. 171 КАС України - 5-ть днів.

Суд зазначає, що сплата судового збору за подання позову є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року «Надточій проти України» зазначив, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України.

У постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила про те, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору органом чи тимчасова відсутність таких коштів.

Зі змісту положень Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» та Кодексу адміністративного судочинства України надання документа про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі є одним із процесуальних обов`язків для реалізації права на звернення до суду, та не є обмеженням гарантованого права на доступ до суду.

В свою чергу, п. 5, 6 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Разом з тим, суд зазначає, що позивач не додав до клопотання про продовження строку на усунення недоліків адміністративного позову від 03.02.2025 року жодних доказів на підтвердження вчинення будь-яких дій з метою отримання суми грошових коштів необхідної для сплати судового збору за подання позовної заяви у даній справі, наприклад, звернення до органу вищого рівня або органу казначейської служби з обґрунтуванням необхідності отримання відповідного фінансування.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є підставою для продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Аналізуючи вищенаведені обставини та правові норми, суд не знаходить підстави для продовження позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви та відмовляє у задоволенні заяви позивача про продовження строку на усунення недоліків адміністративного позову віж 03.02.2025 року.

За вказаних обставин, відповідно до вимог ч.15 ст. 171 КАС України та п.7 ч.1 ст. 240 КАС України позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач у встановлений строк не усунув недоліки позовної заяви.

Керуючись, ст. 171, 240, 256 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про продовження строку на усунення недоілків позовної заяви від 03.02.2025 року.

Позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.В. Златін