Справа № 200/5684/24
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року справа №200/5684/24

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянув в порядку письмового провадження апеляційні скарги Овчаренка Олега Олексійовича в інтересах ОСОБА_1 , Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 200/5684/24 (головуючий І інстанції Кошкош О.О.) за позовом Овчаренка Олега Олексійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Овчаренко Олег Олексійович в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі - відповідач) про:

- визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №374 о/с та від 05.08.2024 №1274;

- зобов`язання поновити на посаді інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 5 серпня 2024 року;

- зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.08.2024 до моменту фактичного поновлення на посаді.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 та його покарання» (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 №1274», яким за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби;

- поновлено позивача на службі в поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 6 серпня 2024 року;

- стягнуто з Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 06.08.2024 по 16.10.2024 (включно) в розмірі 60 872,40 грн., з відрахуванням з цієї суми обов`язкових податків і зборів;

- в решті позову відмовлено;

- звернуто до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та в частині сплати грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць з відрахуванням з цієї суми обов`язкових податків і зборів.

Представник позивача не погодився частково з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив змінити пункт другий резулятивної частини рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 200/5684/24, виклавши його в наступній редакції:

- визнати протиправними та скасувати:

наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року № 1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_3 та його покарання» (з врахуванням наказу від 14.08.2024 року № 1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 року № 1274», яким за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотримані вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НП України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п. 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби,

а також наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року № 374о/с «По особовому складу» (з врахуванням наказу № 383 о/с «По особовому складу») яким ОСОБА_1 , відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

В іншій частині рішення суду залишити без змін

Апелянт зазначив, що в резолютивній частині рішення суд лише визнає протиправним та скасовує наказ ГУ НП в Донецькій області № 1274 від 05.08.2024 року) з урахуванням наказу № 1338 від 14.08.2024 року, та взагалі свою позицію викладену в рішенні суду, стосовно визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Донецькій області від 05.08.2024 року № 374 о/с не визначає.

Крім суд вказує на те, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 проведено поверхово, не в повному обсязі. Однак зовсім в своєму рішенні не визначає того, що саме формальний підхід комісії ГУ НП в Донецькій області до проведення службового розслідування, незацікавленість в з`ясувані обставин, що призвели до неможливості подальшого проходження служби в батальйоні ОСОБА_1 саме за станом його здоров`я, наявності в нього хронічного захворювання хребта, що згідно висновку ВЛК призвело до часткової втрати функцій організму, порушень прав ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, проведення службового розслідування з грубим порушенням вимог діючого законодавства, стали причиною прийняття незаконного рішення про визнання в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, та подальшого звільнення його зі служби в поліції.

Незважаючи на те, що судом встановлені порушення порядку проведення службового розслідування, порушення прав ОСОБА_1 при проведення розслідування, те що призначення службового розслідування, його проведення, складання висновку за результатами службового розслідування, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності і звільнення з поліції відбувалося протягом одного дня декількох годин, а саме протягом неповного робочого дня 5 серпня 2024 року.

Однак Донецький окружний адміністративний суд не надав цім порушенням в своєму рішенні жодної правової оцінки, хоча призначення службового розслідування та його завершення протягом одного неповного дня ставить під сумнів можливість реалізації ОСОБА_1 , свого права на захист, зокрема, щодо подання відповідних документів та матеріалів, що стосуються обставин, які досліджуються, подання клопотань про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, отримання кваліфікованої допомоги юриста та лікарів, тощо.

З огляду на викладене, суд повинен був в рішенні надати правову оцінку цім порушенням, та просить суд апеляційної інстанції при винесені рішення, за результатами розгляду справи, визначити порушення вимог діючого законодавства комісією, що призвело не лише до порушення прав ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, а і до незаконного його звільнення зі служби.

Відповідач не погодився з рішення суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду та відмовити у задоволенні позову через порушення норм матеріального та процесуального права.

Апелянт зазначив, що суд дійшов висновку, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не в повній мірі встановлені обставини, а саме не враховано та не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо не можливості виконати наказ про проходження навчання-тренування за станом здоров`я, а відтак службове розслідування проведено не повно, без встановлення усіх обставин, що мають значення.

Головне управління не погоджується з такими висновками суду та зазначає наступне.

Як вбачається зі зібраних в ході службового розслідування пояснень безпосереднього керівника, його заступника та інших осіб, повідомлена позивачем обставина щодо неможливості виконати позивачем наказ про проходження навчання-тренування у зв`язку з понаднормовими вимогами з фiзичної пiдготовки та вiдсутнiстю порозумiння щодо вимог до нього та розкладу, не знайшла свого підтвердження.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що саме особиста недисциплінованість позивача, та порушення ним вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про Національну поліцію», призвели до скоєння дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що останній, будучи діючим працівником поліції, усвідомлюючи важливість займаної посади, в тяжкий для країни час, нехтуючи довірою керівництва, відмовився виконувати накази керівництва, чим порушив вимоги законодавства України, тобто вчинив дії які підривають авторитет поліції та є несумісними з подальшим проходженням ним служби в лавах Національної поліції України.

З огляду на зазначене, апелянт вважає помилковим висновок суду першої інстанції що службове розслідування проведено не повно, а саме не враховано та не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо не можливості виконати наказ про проходження навчання-тренування за станом здоров`я.

Судом в мотивувальній частині зазначено що, враховуючи те, що наказ про визначення ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення визнано судом протиправним, скасуванню також підлягає наказ про звільнення зі служби, саме яким реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Разом з цим у резолютивній частині визнано протиправним та скасовано лише дисциплінарний наказ відносно позивача.

Питання проходження служби та виплати грошового забезпечення поліцейських регулюється законодавством про ці органи, у тому числі Законом №580-VIII (ст.ст. 60, 94), постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова № 988).

Пунктом 2 Постанови № 988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Пунктом 1 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджених наказом МВС України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за №669/28799 (далі Порядок № 260), визначено критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.

Відповідно до п. 6 розділу ІІІ Порядку №260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Таким чином, зі змісту приписів Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, слідує, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Отже, спеціальним законодавством врегульовано право поліцейського на отримання грошового забезпечення за час вимушеного прогулу внаслідок визнання звільнення зі служби в поліції незаконним, а також врегульовано обрахування середньоденного грошового забезпечення поліцейського.

Проте судом першої інстанції застосовано норми загального законодавства щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який також розраховано з урахуванням норм загального законодавства (за Порядом обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100) всупереч урегульованості нормами спеціального законодавства.

Крім того, позивача звільнено наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №374 о/с (з урахуванням наказу від 06.08.2024 № 383 о/с «Про внесення змін»).

Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, який листом повідомив, що зазначена справа зареєстрована через «ЄСІТС», тому в паперовому вигляді відсутня, електронну картку справи можна отримати, витребував справу з ЦБД КП «Діловодство спеціалізованого суду».

За ч.ч. 1, 4 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За пп. 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (пп. 15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (пп. 15.3).

Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).

Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги (ч. 10 ст. 18 КАС України).

За пп. 5.2 п.5 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі «Електронний суд».

Відповідно до ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, вивчив доводи апеляційних скарг, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про наявність підстав для зміни рішення, виходячи з наступного.

17 червня 2024 року проведено медичний огляд ВЛК, за результатом якого складено довідку №2657 про те, що ОСОБА_1 придатний до військової служби. Вписано діагноз: остеохондроз шийного, грудного та поперекового відділів хребта з незначним порушенням функцій.

Позиваач на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 18.06.2024 №283 о/с призначено інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) (БПОПс) ГУНП в Донецькій області.

30 липня 2024 року Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області видано наказ №1118 «Про відрядження працівників ГУНП в Донецькій області на навчально-тренувальні збори», яким, з метою підвищення професійної готовності до виконання службових (спеціальних) знань в умовах дії правового режиму воєнного стану, відряджено з 01.08.2024 до 12.09.2024 до Міжнародного міжвідомчого багатопрофільного центру підготовки підрозділів (село Старе Бориспільського району Київської області) капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області.

Командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області в доповідній записці від 02.08.2024 повідомлено, що на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 30.07.2024 у період часу з 01.08.2024 до 12.09.2024 інспектор взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_5 проходив навчання на навчально-тренувальних зборах в Міжнародному міжвідомчому багатопрофільному центрі підготовки підрозділів, розташованому в с.Старе Бориспільського району Київської області. 02.08.2024 ОСОБА_5 , перебуваючи на навчально-тренувальних зборах відмовився від подальшого їх проходження, у зв`язку з небажанням, посилаючись не незадовільний стан здоров`я.

З метою з`ясування всіх обставин дисциплінарних проступків інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 за інформацією, що надійшла 02.08.2024 до УГІ ГУНП в Донецькій області, наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1272 призначено службове розслідування.

Позивачем надано письмові пояснення від 5 серпня 2024 року, в яких посилався, що 31.07.2024 його відправлено на КМБ у Київську область. 01.08.2024 в лісництві Київської області відбулося перше випробування - піший марш з повним обмундируванням, яке взято із собою на збори. З цього моменту інструктори та представники ГУНП в Донецькій області вимагали понаднормові нормативи з фізичної підготовки, що виснажувало фізично та морально. Про фізичне та моральне виснаження повідомлялось безпосередньому керівникові Медведю М. Ввечорі 04.08.2024 Фомін О. повідомив про своє рішення «піти» з БПОПс. 05.08.2024 рішення «піти» зі служби було не змінним. На поставлене запитання щодо проходження ВЛК перед вступом до БПОПс зазначив, що лікарі не врахували його захворювання суглобів та підвищений тиск. На питання «Чи бажаєте продовжувати службу в Батальйоні поліції особливого призначення (стрілецькому) ГУНП в Донецькій області» відповів «Так, але фізично не можу відповідати вимогам працівників БПОПс». Зазначено, що ці пояснення написані до ознайомлення із наказом про початок службового розслідування у зв`язку із бажанням звільнитися зі служби.

Згідно письмових пояснень командира роти №1 БПОПс ОСОБА_6 від 5 серпня 2024 року поліцейським, які перейшли до батальйону наголошувалося про необхідність проходження навчання на навчально-тренувальних зборах з фізичної, тактичної та вогнетривкої підготовок. Навчання проходили з 01.08.2024 до 12.09.2024. 02.08.2024 та у подальші дні ОСОБА_5 неодноразово відмовлявся проходити навчання у центрі, а також відмовлявся виконувати накази інструкторів, накази командира та накази заступника щодо продовження проходження ним навчань, наголошуючи, що це йому не потрібно.

5 серпня 2024 року заступником командира роти №1 БПОПс ОСОБА_7 , заступником командира взводу №1 роти 1 БПОПс ОСОБА_8 , командиром взводу №1 роти №1 БПОПс ОСОБА_9 , поліцейським взводу №1 роти №1 БПОПс ОСОБА_10 , поліцейськими взводу №2 роти №1 БПОПс ОСОБА_11 , ОСОБА_12 надані пояснення, які за змістом аналогічні поясненням ОСОБА_6

5 серпня 2024 року командир БПОПс ГУНП в Донецькій області майор міліції ОСОБА_13 надав пояснення, в яких зазначено, що 31.07.2024 особовому складу підрозділу проведено інструктаж на якому, зокрема, наголошено про необхідність дотримання службової дисципліни. Навчання розпочато 01.08.2024. 02.08.2024 командиром роти №1 БПОПс ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом ОСОБА_6 повідомлено, що інспектор взводу ОСОБА_1 відмовляється та не бажає проходити навчання на навчально-тренувальних зборах, посилаючись на фізичну втому. Про вказаний факт, в т.ч. про відмову від виконання наказів щодо проходження підготовки на навчально-тренувальних зборах, повідомлено начальнику ГУНП в Донецькій області.

5 серпня 2024 року командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_13 в довідці повідомлено про те, що у зв`язку із створенням в короткий строк нового підрозділу та відсутності на цей час відповідного положення, на теперішній час неможливо розробити та надати типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1

5 серпня 2024 року дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_14 . Дисциплінарна комісія вважає, що за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, відносно інспектора взводу №1 роти №1 батальйону особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_1 необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У висновку зазначено, що встановлені факти поведінки не сприяють формуванню позитивного іміджу серед поліцейських ГУПН в Донецькій області та створюють серед них наслідки, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинули на репутацію поліцейських та Національної поліції в цілому.

Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області прийнято наказ від 5 серпня 2024 року №1274 (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 про внесення змін) «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання», яким застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 , за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області прийнято наказ від 5 серпня 2024 року №374 о/с (з урахуванням наказу від 06.08.2024 №383 о/с про внесення змін), яким ОСОБА_1 з 05 серпня 2024 року звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Згідно ч.1 ст.59 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII) служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

За пп. 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно з п.13 ч.4 ст.9 Закону України «Про критичну інфраструктуру» до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

За ч.4 ст.24 Закону №580-VIII під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19.07.2024 №498 затверджені зміни до Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04 грудня 2017 року №987, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2017 року за № 1565/31433, згідно яких пункт 7 викладено в такій редакції: «Залежно від специфіки функцій, посадових (функціональних) обов`язків, що покладені на поліцейських, Підрозділи в штаті мають відділення, взводи, роти (батальйони) швидкого реагування та структурні, стройові і територіальні (відокремлені) підрозділи відповідно, які призначені для безпосереднього проведення спеціальних поліцейських операцій із припинення злочинів, пов`язаних з високим ступенем суспільної небезпеки та вчиненням збройного опору, для вирішення бойових (спеціальних) завдань під час відсічі збройної агресії проти України або ліквідації збройного конфлікту, а також для здійснення відповідно до компетенції заходів у сфері протидії злочинності, що пов`язані з підвищеною загрозою для життя і здоров`я поліцейських та потребують від поліцейських високого рівня фізичної і професійної підготовленості, уміння впевнено діяти в екстремальних умовах».

Суд враховує, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції беруть на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, в свою чергу за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно ч.1, 3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За ч.ч.1-4 та 6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

За ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Згідно ч.ч. 1-11 ст.19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений (далі - Порядок №893).

За п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За п.п. 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції України і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги. Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Під час розгляду справи судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування слугувала інформація викладена командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області в доповідній записці від 02.08.2024 щодо відмови ОСОБА_15 у проходженні навчання. Наказ про проведення навчально-тренувальних зборів у період 01.08.2024 до 12.09.2024 видано начальником Головного управління Національної поліції в Донецькій області (а саме наказ від 30.07.2024 №1118).

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Згідно ч.1, 2, 3, 4 ст.4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (ч. 2 ст. 4 Дисциплінарного статуту).

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику.

За ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За матеріалами справи невиконання позивачем наказу в частині подальшого проходження навчання слугувало підставою для визнання таких дій порушенням службової дисципліни та кваліфіковано як дисциплінарний проступок.

Щодо підстав вчинення таких дій ОСОБА_2 у письмових поясненнях повідомлено про його фізичне виснаження, що зумовлено виконанням фізичних вправ при проходженні навчання; про моральне виснаження, що зумовлено відсутністю порозумінь між інструкторами, керівництвом та поліцейськими при проходженні навчання; про наявність бажання «піти з БПОПс».

Крім того, про обставини щодо не виконання наказів керівника в частині проходження навчання зазначено у поясненнях ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , які були надані цими особами під час проведення службового розслідування.

Ці обставини та письмові докази спростовують твердження позивача, викладені у позові, щодо непідтвердження тієї обставини, що ОСОБА_2 не виконано наказ щодо проходження навчально-тренувальних зборів.

Згідно ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Водночас, згідно ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту, за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Позивач посилається на те, що припинення проходження навчання обумовлено його фізичною та моральною втомою, про що було повідомлено безпосереднього керівника.

Наявність повідомлення позивачем про обставини неможливості виконувати наказ щодо подальшого проходження навчання-тренування підтверджені належними доказами. Так, при складанні доповідної записки щодо порушення ОСОБА_2 службової дисципліни зазначено, що такі дії, зокрема обумовлені «небажанням» та «незадовільним станом здоров`я». Про фізичне виснаження також зазначено у письмових поясненнях ОСОБА_15 від 05.08.2024. Разом з цим, під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією не надано оцінки цій обставині.

Суд враховує, що під час розгляду справи не знайшла підтвердження обставина, на якій наголошував позивач, а саме, щодо необхідності надання йому медичної допомоги при проходженні навчання-тренування у період 01.08.2024-04.08.2024, оскільки само по собі повідомлення про неможливість виконувати фізичні вправи не свідчить про необхідність надання особі медичної допомоги.

Крім того, при складанні письмових пояснень (05.08.2024) ОСОБА_2 не викладено будь-яких застережень щодо необхідності надання йому первинної медичної допомоги, а зміст пояснень зведено до такої дії, як прийняте ним рішення «піти» зі БПОПс. Надані позивачем до позову довідки (листок непрацездатності від 04.04.2023, виписка із медичної картки стаціонарного хворого неврологічного відділення №357 від 12.06.2015) не стосуються спірного періоду, а надана довідка військово лікарської комісії від 17.06.2024 №2657 підтверджує, що ОСОБА_1 придатний до військової служби, та будь яких застережень щодо не можливості ним виконувати будь-які дії довідка не містить.

Суд враховує, що служба в поліції, зокрема, в батальйоні поліції особливого призначення, вимагає від поліцейських високого рівня фізичної і професійної підготовленості, уміння впевнено діяти в екстремальних умовах. Посилання позивача у позові на те, що нормативи з фізичної підготовки, які ставилися перед поліцейськими при проходженні навчання, є понаднормовими суд вважає неприйнятним, оскільки порядок та умови проходження навчально-тренувальних зборів, що призначені та на які відряджено позивача на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 30.07.2024 №1118, як і правомірність проведення таких зборів не є предметом розгляду цієї справи.

З урахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не в повній мірі встановлені обставини, а саме, не враховано та не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо не можливості виконати наказ про проходження навчання-тренування за станом здоров`я.

З урахуванням наведеного, враховуючи те, що дисциплінарною комісією не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо неможливості виконати наказ про проходження навчання-тренування, та як наслідок не встановлені причини та умови, що призвели до не виконання наказів керівника, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що службове розслідування проведено не повно, без встановлення усіх обставин, що мають значення.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором ОСОБА_2 » вбачається, що звільненню передувало, зокрема, встановлення факту порушення поліцейським службової дисципліни в частині недотримання вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо професійного виконання ним службових обов`язків відповідно до вимог посадових (функціональних) обов`язків.

Згідно п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського знати свої посадові (функціональні) обов`язки.

Під час розгляду справи встановлено, що станом на 05.08.2024 типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1 не розроблені, про що у письмових поясненнях зазначено командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_13 .

Враховуючи те, що станом на 05.08.2024 типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1 не розроблені, що свідчить про неможливість поліцейського ознайомитися з ними, відсутні підстави вважати, що ним допущено порушення службової дисципліни в частині недотримання вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог посадових (функціональних) обов`язків.

Таким чином, наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 та його покарання» (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 №1274» щодо визначення дисциплінарного стягнення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки не відповідає вказаним критеріям правомірності, та ґрунтується на висновках службового розслідування, яке проведено без урахування усіх обставин.

За ч. 1 статті 48 Закону №580-VIII звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Позивача звільнено наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №374 о/с (з урахуванням наказу від 06.08.2024 №383 о/с «Про внесення змін») з посиланням на вимоги п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Таким чином, що наказ про визначення ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення визнано судом протиправним, скасуванню також підлягає наказ про звільнення зі служби, саме яким реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, похідною також є вимога про поновлення позивача на посаді, яка також підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, апеляційний суд погоджує висновок суду першої інстанції про:

- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 та його покарання» (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 №1274», яким за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби;

- поновлення позивача на службі в поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 6 серпня 2024 року.

Крім того, суд першої інстанції, також, в мотивувальній частині рішення, дійшов вірних висновків щодо наявності підстав для визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року №374 о/с» (з урахуванням наказу № 383 о/с «По особовому складу», яким внесено зміни до наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року №374 о/с», в частині звільнення позивача).

Водночас, суд першої інстанції не зазначив про скасування цього наказу про звільнення позивача в резолютивній частині рішення.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про зміну резолютивної частині рішення суду першої інстанції в цій частині шляхом доповнення абзацу другого після після фрази «зі служби» наступним текстом:

«; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року №374 о/с»».

Щодо вимог зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.08.2024 до моменту фактичного поновлення на посаді, апеляційний суд враховує наступне.

Згідно ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається Кабінетом Міністрів України залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Питання проходження служби та виплати грошового забезпечення поліцейських регулюється законодавством про ці органи, у тому числі Законом №580-VIII (ст.ст. 60, 94), постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова № 988).

Пунктом 2 Постанови № 988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

За п. 1 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджених наказом МВС України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за №669/28799 (далі Порядок № 260), ці Порядок та умови визначають критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції України, у тому числі здобувачам вищої освіти, яким присвоєно спеціальне звання поліції (далі - здобувачі), закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі - ЗВО).

Згідно п. 6 розділу III «Окремі питання виплати грошового забезпечення» Порядку №260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

За п. 9 розділу І «Загальні положення» Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, за змістом норм Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, грошове забезпечення поліцейських обраховується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Таким чином, спеціальним законодавством врегульовано право поліцейського на отримання грошового забезпечення за час вимушеного прогулу внаслідок визнання звільнення зі служби в поліції незаконним, а також врегульовано обрахування середньоденного грошового забезпечення поліцейського.

Проте судом першої інстанції застосовано норми загального законодавства щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який помилково розраховано з урахуванням норм загального законодавства за Порядом обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100, всупереч урегульованості нормами спеціального законодавства.

Апеляційним судом, згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, враховано висновки Верховного Суду в постанові від 17 березня 2021 року у справі № 815/6557/16.

Отже, суд першої інстанції, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, помилково застосував до спірних правовідносин положення застосовуються положення Порядку № 100.

Згідно довідки Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.08.2024 №403 середньоденний розмір грошового забезпечення позивача складає 854,45 грн., з розрахунком якого погоджується суд апеляційної інстанції.

Отже, період вимушеного прогулу складає 72 дні - з 06.08.2024 (наступний день після звільнення) по 16.10.2024 включно (дата ухвалення судом першої інстанції рішення у цій справі про поновлення позиваач на посаді).

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 06.08.2024 по 16.10.2024 (включно) в сумі 61520,40 грн. (72 календарні дні вимушеного прогулу х середньоденне грошове забезпечення 854,45 грн.).

Апеляційний суд зазначає, що суд першої інстанції вірно визначив кількість календарних днів вимушеного прогулу, проте невірно розрахував суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, тому в цій частині рішення суду підлягає зміні в мотивувальній та резолютивній частинах згідно розрахунку апеляційного суду.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку що внаслідок порушення норм матеріального, процесуального права, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про застосування до спірних правовідносин Порядку № 100, тому рішення суду підлягає зміні в мотивувальній та резолютивній частинах щодо застосування норм матеріального права до правовідносин з визначення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та в частині розрахунку належних сум грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Щодо судових витрат.

За ч.ч. 1, 3 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивача звільнено від сплати судового збору за подання позову в цій справі.

Також, не підлягають відшкодуванню судові витрати зі сплати судового збору на користь відповідача, оскільки КАС України передбачено тільки відшкодування судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст. 250, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Овчаренка Олега Олексійовича в інтересах ОСОБА_1 , Головного управління Національної поліції в Донецькій області задовольнити частково.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 200/5684/24 за позовом Овчаренка Олега Олексійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - змінити в мотивувальній частині щодо застосування норм матеріального права до правовідносин з визначення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та в частині розрахунку належних сум грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Абзац другий резолютивної частини рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 200/5684/24 - змінити шляхом доповнення після фрази «зі служби» наступним текстом:

«; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року №374 о/с (з урахуванням наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 06.08.2024 року № 383 о/с «По особовому складу», яким внесено зміни до наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 року №374 о/с», в частині звільнення позивача)».

Абзац четвертий резолютивної частини рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 200/5684/24 - змінити шляхом зазначення суми «61520,40 грн.» замість «60 872,40 грн».

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Повний текст постанови складений 17 лютого 2025 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І.В. Геращенко

Судді: А.А. Блохін

Т.Г. Гаврищук