Справа № 320/16902/21
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2025-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 320/16902/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянув в порядку письмового провадження клопотання Державної податкової служби України про вихід із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2021 року адміністративну справу №320/16902/21 передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду м.Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2022 року позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» залишено без руху та встанволено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 23.01.2025 справу прийнято до розгляду та вирішено продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

12 лютого 2025 року через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему до суду надійшло клопотання Державної податкової служби України, яким просила розглядати адміністративну справу № 320/16902/21 за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В обгрунтування клопотання відповідач зазначив, що справи щодо оскарження індивідуальної податкової консультації не можуть розглядатися в порядку спрощеного провадження, оскільки рішення може створювати прецедент або мати значний вплив на правозастосування.

Індивідуальні податкові консультації (далі ІПК) надаються платникам податків для роз`яснення практичного застосування норм податкового законодавства. Хоча ІПК мають індивідуальний характер і призначені для конкретного платника, вони можуть становити суспільний інтерес у випадках, коли порушують питання, важливі для широкого кола осіб або суспільства в цілому.

Закон України "Про доступ до публічної інформації" передбачає, що інформація, яка становить суспільний інтерес, повинна бути доступною для громадськості. Це означає, що навіть якщо інформація є конфіденційною або призначена для обмеженого кола осіб, вона може бути розкрита, якщо її оприлюднення відповідає інтересам суспільства.

Таким чином, ІПК можуть набувати суспільного значення, якщо вони стосуються питань, що мають важливе значення для громадськості, наприклад, змін у податковому законодавстві, які впливають на значну кількість платників податків.

Крім того, відповідно до ст. 262 КАС України, прошу суд розглянути цю справу за правилами загального позовного провадження, оскільки спрощене провадження суттєво обмежує процесуальні права сторін, зокрема: обмеженість права на касаційне оскарження.

Розглянув клопотання відповідача про розгляд справи в загальному позовному провадженні, судом дійшов висновку щодо його необгрунтованості з огляду на наступне..

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України - заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Оскільки Кодексом адміністративного судочинства України не встановлений порядок вирішення заяви (клопотання) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, тому розгляд вказаного клопотання представника відповідача за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні, при вирішенні якої суд виходить з наступного.

Частинами першою, другою та третьою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 3 статті 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених ст.263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оцінюючи доводи відповідача щодо суспільного інтересу, суд враховує правлву позицію Верховного Суду, викладену у справі № 420//8512/20.

Так, Верховний Суд наголосив, що «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, котра має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані зі збереженням, примноженням, захистом чинних цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства.

Суспільний інтерес до інформації, згідно духу Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів* (Конвенції Тромсе) це турбота громадян про управління державними справами, що, зокрема, гарантовано і статтею 38 Конституції України.

Преамбула Конвенції Тромсе зазначає, що здійснення права доступу до офіційних документів:

надає суспільству джерело інформації;

допомагає громадськості формувати думку про стан суспільства та про державні органи;

сприяє єдності, результативності, ефективності та підзвітності державних органів, допомагаючи, тим самим, підтверджувати їхню легітимність.

Так, п. 52.5 ст. 52 Податкового кодексу України визначає, що індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.

З огляду на наведені норми права, суд дійшов висновку необгрунтованості клопотання відповідача.

Оскільки норми статті 262 КАС України не передбачають проведення судового засідання та виклику учасників справи, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку, про відмову в задоволенні клопотання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а Луганський окружний адміністративний суд не знайшов підстав для переходу до розгляду справи за правилами загальнопозовного провадження.

Враховуючи те, що характер спірних правовідносини та предмет доказування даної справи не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного, всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в письмовому провадженні без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 12, 241, 243, 248, 257-262, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державної податкової служби України про вихід із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у справі за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Ірметова