Справа № 120/1156/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

17 лютого 2025 р. Справа № 120/1156/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Міністерства охорони здоров`я України про визнання рішення протиправним, зобов`язання винити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства охорони здоров`я України про визнання рішення протиправним, зобов`язання винити дії.

29.01.2025 до суду подано адміністративний позов, у якому заявлено позовні вимоги про визнання рішення Вінницької обласної - медико соціальної експертної комісії № 1 про невизнання інвалідом-протиправним. У зв`язку з чим, позивач просив доручити провести повторне оцінювання повсякденного функціонування особи Державній установі "Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я" місто Дніпро.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначав про те, що 04.12.2024 рішенням Вінницької обласної МСЕК № 1 йому протиправно відмовлено в наданні статусу особи з інвалідністю без детального обгрунтування на підставі чого комісія прийшла до такого висновку.

Ухвалою від 06.02.2025 позовну заяву залишено без руху з підстав не коректно сформульованих позовних вимог та з підстав не надання клопотання про залучення у справі третьої особи.

Так, залишаючи позовну заяву без руху суд вказав на недотримання позивачем в повному обсязі вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у якій зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Цією ухвалою суд встановив позивачу 5-ти денний строк з дня отримання її копії для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду нової редакції позовної заяви (у двох примірниках) із зазначенням позовних вимог, сформованих згідно вимог КАС України, з урахуванням висновків викладених в ухвалі суду із наданням рішення (протоколу засідання комісії), яке оскаржує позивач; уточнення суб`єктного складу відповідачів та/або зміст позовних вимог; подання до суду заяви про залучення третьої особи.

07.02.2025 на виконання вимог ухвали від 06.02.2025 про залишення адміністративного позову без руху, позивачем до суду подано заяву у новій редакції, з наступним змістом позовних вимог: - визнати рішення по скарзі ОСОБА_2 до Міністерства охорони здоров`я України в особі Департаменту охорони здоров`я та реабілітації Вінницької обласної військової адміністрації № 34-Б-1024-2-58 від 16.01.24(25) протиправним;

- зобов`язати Міністерство охорони здоров`я України розглянути скаргу від 07.12.2024 згідно п. 24 Постанови Кабінету Міністрів України № 1317 від 03.12.2009 "Питання медико - соціальної експертизи".

Оцінюючи подану заяву, суд вказує наступне.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 159 КАС України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з частиною 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина 2 статті 160 КАС України).

Судом встановлено, що позивачем фактично до суду подано заяву відповідно до статті 47 КАС України, а не позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частин 1, 3 статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Отже, із зазначеного слідує, що подання позивачем заяви про зміну предмету позову можливо тільки після відкриття провадження у справі.

Отже, застосовуючи аналогію закону, зокрема ст. 167 КАС України, яка передбачає, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Відтак, перевіривши повноту усунення позивачем виявлених недоліків позовної заяви згідно ухвали суду від 06.02.2025, суд дійшов висновку, що позивач не усунув виявлені недоліки позовної заяви. Зокрема, позивач не вжив заходів для виправлення зазначених недоліків, натомість сформував нові позовні вимоги та нові підстави позову, які не стосуються суті попередніх зауважень. У зв`язку з цим недоліки залишилися не усунутими, що унеможливлює подальший розгляд справи за первісною позовною заявою.

Суд зауважує, що відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Варто зауважити, що зміст позову складають два елемента - підстава та предмет позову. Підставою адміністративного позову є юридичні факти, на яких позивач обґрунтовує свої позовні вимоги до відповідача, тобто юридичні факти, з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Зазначення підстави позову сприяє встановленню спірних правовідносин та можливості прийняття справи до провадження суду. Предметом позову є та конкретна матеріально-правова вимога до відповідача, яка випливає із спірного матеріального публічно-правового відношення та з приводу якої адміністративний суд має прийняти рішення.

Відповідно до положень частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частиною 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, предметом оскарження до адміністративного суду у розумінні частини 1 статті 5 КАС України можуть бути рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправним відповідного рішення, дій чи бездіяльності відповідача.

Варто зазначити, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Відтак, зважаючи, що заява про уточнення позовних вимог, подана на виконання вимог ухвали від 06.02.2025 про залишення позовної заяви без руху, по суті подана із порушенням норм процесуального законодавства, суд повертає її без розгляду.

За таких обставин суд доходить висновку, що вимоги ухвали суду від 06.02.2025 позивачем не виконано належним чином та недоліки позовної заяви не усунуто у той спосіб, який визначено судом.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, вона повертається позивачеві.

За правилами передбаченими частинами 5 та 6 статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене і беручи до уваги те, що позивач не усунув в повному обсязі недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, позовну заяву належить повернути позивачеві на підставі вищезазначених положень закону.

Окремо суд зауважує, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Сторона, яка задіяна у судовому розгляді справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

У пункті 37 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" Європейський суд з прав людини нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Суд вважає, що повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з невиконанням ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви переслідує легітимну мету та має розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Адже розгляд позовної заяви, яка складена без дотримання вимог КАС, не передбачений положеннями процесуального законодавства. Позивач був повідомлений про наслідки неусунення недоліків у встановлений судом строк і мав реальну можливість їх усунути у визначений судом спосіб, чого, однак, не зробив.

Отже, рішення про повернення позовної заяви зумовлене не будь-яким свавільним небажанням суду розглядати звернення позивача до суду, а лише невиконанням ним процесуальних вимог закону щодо форми та порядку подання позовної заяви.

Додатково суд роз`яснює позивачу, що згідно із частиною 8 статті 169 КАС повернення позовної заяви не позбавляє права звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що дата винесення даної ухвали обумовлена перебуванням головуючої судді на навчанні у період з 10.02.2025 по 14.02.2025.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

заяву від 07.02.2025 подану ОСОБА_2 повернути без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_2 до Міністерства охорони здоров`я України про визнання рішення протиправним, зобов`язання винити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна