Справа № 340/700/25
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/700/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача-1: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (вул. Соборна, буд. 7а, м. Кропивницький, 25009, )

до відповідача-2: Державна казначейська Служба України (вул. Бастіонна, буд. 6, м. Київ, 01601, )

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

1) визнати протиправною бездіяльністю Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо тривалої невиплати частини пенсії та зобов`язати здійснити перерахунок невиплаченої частини пенсії ОСОБА_1 згідно рішень Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року по справі № 340/5464/23 та від 21 жовтня 2024 року по справі № 340/5481/24 року з урахуванням 3% річних та інфляційних збитків, виходячи із основного простроченого грошового зобов`язання.

2) зобов`язати Державну казначейську Службу України стягнути з Державного бюджету України шляхом безспірного списання нараховану та невиплачену суму коштів з відповідного пенсійного рахунку на користь ОСОБА_1 , три відсотки річних у вирахуваній сумі та інфляційні збитки, виходячи із основного простроченого грошового зобов`язання, за період з 01 січня 2018 року по 01 січня 2025 року.

У період з 10.02.2025 року по 14.02.2025 року питання відкриття провадження не вирішувалось у зв`язку з проходженням суддею підготовки з підвищення кваліфікації в Національній школі суддів України.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Водночас, в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві не вказано відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За матеріалами позовної заяви, позивач вказує відповідачем-1 Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та спрямовує до нього основну позовну вимогу, в свою чергу похідну вимогу, як спосіб відновлення порушеного права, спрямовує до Державної казначейської Служби України, натомість не надає доказів на підтвердження протиправних дій (бездіяльності), вчинених відповідачем-2 щодо прав та інтересів позивача.

Згідно підпункту 3 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: визначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

В порушення вказаних вимог позивач не вказав розмір коштів, які просить стягнути на свою користь шляхом безспірного списання нарахованої та невиплаченої суми коштів, а також не надав розрахунку інших складових, визначених у позові - три відсотки річних у вирахуваній сумі та інфляційних збитків за період з 01 січня 2018 року по 01 січня 2025 року.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Засади сплати судового збору встановлені Законом України Про судовий збір №3674-VI (далі Закон №3674-VI).

Згідно частини 1 статті 3 цього Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду (стаття 2 Закону).

Ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України Про судовий збір, де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» передбачено, що з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

Верховний Суд у постановах від 28 грудня 2021 року у справі № 752/20709/21, від 13 квітня 2022 року у справі № 640/23353/21 та від 07 липня 2023 року у справі №160/11383/22 дійшов висновку, що згідно з частиною першою статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Право позивача заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою, передбачено також частиною першою статті 21 КАС України. Зі змісту вищенаведених процесуальних норм вбачається, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

У свою чергу, похідна позовна вимога це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (пункт 23 частини першої статті 4 КАС України).

В адміністративному судочинстві похідна позовна вимога - це спеціальна процесуальна категорія, яка використовується для урегулювання порядку вирішення спорів та спрямована на вирішення двох основних процедурних питань (розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог) шляхом виокремлення цієї категорії від поняття «основна позовна вимога». Правильне розмежування вимог, які містяться у позовній заяві, на основні та похідні, дозволяє позивачу однозначно визначати суд, який відповідатиме такому критерію як «суд, встановлений законом» і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі.

В постанові від 06.09.2023 року у справі № 140/6803/22 Верховний Суд зазначив, що кваліфікація позовної вимоги як похідної має безпосереднє значення для урегулювання порядку вирішення двох процедурних питань: розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог з метою розгляду та вирішення декількох заявлених вимог в одному провадженні. Таким чином, правильне застосування вказаного критерію дозволяє уникати позивачем помилок при визначенні суду, який відповідатиме поняттю «суд, встановлений законом» і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі, насамперед, з метою процесуальної економії.

Натомість, щодо вирішення питання правильного розрахунку судового збору, який підлягає сплаті за звернення з позовною заявою, критерії «основна» та «похідна» вимоги не можуть бути застосовані у вищезазначеному контексті. При визначенні необхідного до сплати розміру судового збору, значення мають насамперед правові підстави звернення до суду з позовом, суть заявлених позивачем вимог, їх зміст з урахуванням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також кількість суб`єктів, до яких кожна із зазначених позовних вимог (у разі, якщо їх декілька) звернута.

Зі змісту позовної заяви суд встановив, що позовні вимоги зобов`язального характеру хоч і є похідними від вимоги про визнання протиправною бездіяльності, проте такі вимоги адресовані до різних відповідачів, а отже судовий збір підлягає сплаті окремо щодо кожного відповідача.

Позивач сплатив лише 1211,20 грн. судового збору за 1 немайновою вимогою, натомість, враховуючи заявлену до одного з відповідачів похідну вимогу стосовно стягнення коштів, така вимога є майновою, розмір судового збору за якою безпосередньо залежить від визначення розміру коштів, що стягуються.

Розрахунок розміру судового збору за майновою вимогою не може бути проведений суддею до усунення позивачем недоліків щодо надання до суду розрахунку та розміру коштів, які позивач бажає стягнути за цим позовом, проте може бути розрахований позивачем самостійно в ході усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків шляхом уточнення позовних вимог, надання доказів протиправних дій (бездіяльності) відповідача, за необхідності уточнення суб`єктного складу відповідачів.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву, про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО