Справа № 500/804/25
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2025-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа №500/804/25

14 лютого 2025 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі судді Мартиць О.І. розглянувши в письмовому провадженні заяву про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тер Аудит" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Аудиторська палата України про визнання дій протиправними

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тер Аудит" звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Аудиторська палата України про визнання протиправними дій Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо подання скарги на ТОВ "Тер Аудит" №16/01/965 від 22.01.2025.

Одночасно з позовною заявою представником позивача подано заяву про забезпечення позову, у якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову, а саме:

заборонити Аудиторській палаті України проводити перевірку ТОВ "Тер Аудит" на підставі скарги НКЦПРФ №16/01/965 від 22.01.2025 до набрання законної сили судовим рішення у справі за позовом ТОВ "Тер Аудит" до НКЦПФР, третя особа на стороні відповідача Аудиторська палата України про визнання протиправними дій відповідача щодо подання скарги №16/01/965 від 22.01.2025 на ТОВ "Тер Аудит" з приводу складеного звіту незалежного аудитора.

Обґрунтовуючи необхідність вжиття заходів забезпечення позову, представник позивача вказує, що в поданій Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку скарзі зазначено, що під час аналізу звіту незалежного аудитора ТОВ "Тер Аудит" щодо огляду проміжної фінансової звітності ПрАТ "Галіція Дистилері" за 6 місяців 2024 року та відповідної фінансової звітності у складі звіту про фінансовий стан та звіту про фінансові результати, поданих до Комісії відповідно до вимог Положення про порядок здійснення емісії акцій, реєстрації та скасування реєстрації випуску акцій, затвердженого рішенням Комісії від 22.11.2023 №1308, Комісією виявлена інформація, яка може свідчити про вчинення суб`єктом аудиторської діяльності ТОВ "Тер Аудит" професійного проступку, а саме порушення міжнародних стандартів аудиту. Далі обумовлено, що формат та зміст наведеного звіту незалежного аудитора містить ознаки невідповідності вимогам МСЗО 2400 (переглянутий) "Завдання з огляду історичної фінансової звітності" / МСЗО 2410 "Огляд проміжної фінансової інформації, що виконується незалежним аудитором суб`єкта господарювання". ТОВ "Тер Аудит" за результатами проведеного огляду проміжної фінансової звітності ПрАТ "Галіція Дистилері" висловлено "Думку із застереженням", основою для якої стало, зокрема, наступне: "Аудитори не спостерігали за інвентаризацією активів та зобов`язань. У зв`язку з тим, висновки про достовірність та повноту показників фінансової звітності, ми базували на аналізі представлених Товариством документах по інвентаризації активів, а також первинної документації щодо фінансовогосподарської діяльності Товариства. За допомогою альтернативних аудиторських процедур ми не змогли впевнитись у наявності та кількості запасів відображених у фінансовій звітності Товариства станом на 30 червня 2024 року". Відсутність пояснення щодо причин неможливості ТОВ "Тер Аудит" за допомогою альтернативних процедур отримати належні аудиторські докази щодо наявності запасів, може свідчити про порушення незалежним аудитором вимог передбачених МСА 501 "Аудиторські докази - особливі положення щодо відібраних елементів". Додатково вказано, що відповідно до інформації, отриманої від Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, ТОВ "Тер Аудит" ніколи не було включено до розділів "Суб`єкти аудиторської діяльності, які мають право проводити обов`язковий аудит фінансової звітності" або "Суб`єкти аудиторської діяльності, які мають право проводити обов`язковий аудит фінансової звітності підприємств, що становлять суспільний інтерес" Реєстру аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності.

На підставі наведеного відповідачем зроблено висновок, що відповідно до вимог п. 9-3 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність", ТОВ "Тер Аудит" не мало право здійснювати інше обов`язкове завдання - завдання з огляду проміжної фінансової звітності ПрАТ "Галіція Дистилері" в межах процедури реєстрації випуску акцій.

Аудиторською палатою України доручено Комітету з контролю якості аудиторських послуг провести перевірку відомостей, зазначених у заяві (скарзі), яка надійшла до Аудиторської палати України від НКЦПФР (вх. №01-35/47 від 22.01.2025) стосовно суб`єкта аудиторської діяльності ТОВ "Тер Аудит", що підтверджується протоколом №156 від 30.01.2025.

Разом з тим, згідно з п. 1.1 договору №2/24 від 29.07.2024, укладеного між позивачем і ПрАТ "Галіція Дистилері", позивач зобов`язався здійснити ініціативний аудит повного пакету фінансової звітності замовника за період з 01.01.2024 по 30.06.2024 з метою висловлення аудитором думки про те, чи фінансова звітність відображає достовірно в усіх суттєвих аспектах фінансовий стан замовника на 01.07.2024, його фінансові результати та рух грошових коштів за період, що закінчився на зазначену дату, відповідно до Національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку.

Зазначає, що відповідач не мав достатніх підстав стверджувати про наявність професійного проступку позивача з огляду на вказані вище обставини.

Оскільки перевірка діяльності позивача Аудиторською палатою України зумовлена спірною скаргою відповідача, яка є явно безпідставною, позивач вважає що незабезпечення позову позбавить позивача на ефективний захист або поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, а спірні дії відповідача містять очевидні ознаки протиправності оскарженої дії суб`єкта владних повноважень та порушення прав позивача.

На час розгляду заяви про забезпечення позову питання про відкриття провадження у цій адміністративній справі не вирішене.

Аналізуючи доводи заяви про забезпечення позову, суд приходить до таких висновків.

Частиною першою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до частини другої статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду;

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Пунктом 2 частини першої статті 151 КАС України передбачено, що позов може бути забезпечено забороною відповідачу вчиняти певні дії.

За приписами частини другої статті 154 КАС України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 154 КАС України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Необхідно зазначити, що за своєю суттю інститут забезпечення в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі. Водночас для застосування таких заходів потрібно додержуватися щонайменше однієї з умов, визначених у частині другій статті 150 КАС України. Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них з точки зору процесуального закону є необхідною передумовою для їх вжиття судом за клопотанням позивача.

При цьому сам факт прийняття суб`єктом владних повноважень (відповідачем) рішення чи вчинення дій, які на думку заявника порушують його права та інтереси, не може автоматично свідчити про те, що таке рішення чи дії є очевидно протиправними, як і те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання майбутнього рішення суду, адже факт порушення прав та інтересів особи (позивача) підлягає доведенню у встановленому законом порядку.

Суд з огляду на докази, надані заявником, для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема, у тому, що існує дійсна і реальна загроза невиконання рішення суду чи суттєва перешкода у такому виконанні, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову позовним вимогам. При вирішенні питання щодо наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову враховується й специфіка правовідносин, стосовно яких виник спір, та їх відповідне законодавче врегулювання, за наслідками аналізу якого можна зробити висновок, чи дійсно застосування заходів забезпечення позову є необхідним у цьому конкретному випадку, чи може невжиття таких засобів мати незворотні наслідки.

Заходи забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову.

У контексті співмірності суди також повинні перевіряти не тільки співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, а й надавати оцінку порушеному праву позивача, про захист якого він просить.

Предметом дослідження у межах спірних правовідносин є правомірність дій Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо подання скарги на ТОВ "Тер Аудит" №16/01/965 від 22.01.2025

Звертаючись до суду із цією заявою про забезпечення позову заявник вказує що на його думку, незабезпечення позову позбавить позивача на ефективний захист або поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, а спірні дії відповідача містять очевидні ознаки протиправності оскарженої дії суб`єкта владних повноважень та порушення прав позивача.

Надаючи таким обставинам та обґрунтуванням правову оцінку, суд враховує, що забезпечення позову в адміністративній справі є наданням тимчасового захисту заявнику до вирішення справи по суті, який застосовується у виключних випадках за наявності об`єктивних обставин, які дозволяють зробити обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів потягне за собою більшу шкоду, ніж їх застосування.

Верховний Суд 06.02.2019 у справі № 826/13306/18 зазначив: обґрунтовуючи клопотання про забезпечення позову щодо очевидності ознак протиправної бездіяльності відповідача та порушення прав позивача, то попри те, що такі ознаки не мають окреслених меж, йдеться насамперед про їх якість: вони повинні свідчити про протиправність оскаржуваної бездіяльності поза обґрунтованим сумнівом. Суд, який застосовує заходи забезпечення позову з підстав очевидності ознак протиправності оскарженого рішення, на основі наявних у справі доказів, повинен бути переконаний, що рішення явно суперечить вимогам закону за критеріями, передбаченими ч. 2 ст. 2 КАС України, порушує права, свободи або інтереси позивача і вжиття заходів забезпечення позову є способом запобігання істотним та реальним негативним наслідкам цього порушення. Твердження про очевидність порушення до розгляду справи по суті є висновком, що свідчить про правову позицію суду наперед. Тому застосування заходів забезпечення позову з цієї підстави допускається у виключних випадках.

Великою Палатою Верховного Суду у рішенні від 28.03.2018 у справі №800/521/17 (ЄДРСР 73082059) зазначено, що позов не може бути забезпечено таким способом, що фактично підмінює собою судове рішення у справі та вирішує позовні вимоги до розгляду справи по суті.

Обов`язковою умовою застосування заходів забезпечення позову є достатнє обґрунтування того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що у заяві про забезпечення позову не наведено будь-якого обґрунтування того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Заява про забезпечення позову не містить жодних доказів на підтвердження фактичних обставин спірних правовідносин та доказів на підтвердження того, що захист прав, свобод та інтересів позивача стане неможливим без вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Суд зазначає, що сама лише незгода позивача (заявника) із діями (рішеннями) суб`єкта владних повноважень та звернення до суду з позовом ще не є достатньою підставою для застосування судом заходів забезпечення позову.

При цьому, суд звертає увагу, що у даному випадку така обов`язкова умова для забезпечення адміністративного позову, як "наявність очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення", може бути виявлена судом тільки на підставі з`ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості і достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги те, що матеріали заяви про забезпечення позову не свідчать про очевидність протиправності дій відповідача, наявність небезпеки заподіяння істотної шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, суд дійшов до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 150, 151, 153, 154, 243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тер Аудит" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Аудиторська палата України про визнання дій протиправними - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено та підписано 14 лютого 2025 року.

Головуючий суддя Мартиць О.І.