Справа № 620/16979/24
Суддя: Марія ДУБІНА
Дата ухвалення: 2025-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2025 року м. Чернігів справа № 620/16979/24

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі судді Дубіної М.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами справу за позовом Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними, скасування постанови та розпорядження,

установив:

30.12.2024 Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (далі - АТ «Чернігівобленерго») звернулось до суду з позовом, у якому просить:

визнати протиправними та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП, Регулятор, відповідно) від 10.12.2024 №2083 «Про накладення штрафу на АТ «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» та її ж розпорядження від 10.12.2024 №310-р «Про усунення порушень АТ «Чернігівобленерго».

На обґрунтування позовних вимог АТ «Чернігівобленерго» вказує на протиправність оспорюваних рішень відповідача, оскільки вимога відповідача про надання запитуваної листом від 15.08.2024 № 9103/4.1.1/7-24 інформації не містила жодних обґрунтувань та посилань, зокрема на відповідні пункти Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470 (далі Ліцензійні умови), які б давали підстави дійти висновку, що запитувані інформація, пояснення та копії документів пов`язані з провадженням АТ «Чернігівобленерго» саме ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії та необхідні для виконання покладених на Регулятора функцій, передбачених частиною першою статті 17 Закону України 22.09.2016 № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі Закону № 1540-VIII). Окрім того, позивач, з посиланням положення Податкового кодексу України (далі ПК України) , законів України від 24.03.1995 № 108/95-ВР «Про оплату праці», від 01.06.2010 № 2297-VI «Про захист персональних даних» (далі - Закон № 2297-VI), від 03.03.2022 №2115-IX «Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни» (далі - Закон №2115-IX), Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (далі Порядок № 428), постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі постанова № 303) зазначає, що Регулятором за відсутності на те правових підстав проведено позаплановий невиїзний захід контролю, позаяк у період дії воєнного стану або стану війни будь-які перевірки щодо своєчасності та повноти подання будь-яких звітів чи документів звітового характеру уповноваженими органами не здійснюються; протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням НКРЕКП; позапланові невиїзні перевірки не можуть здійснюватися з одних і тих самих питань за період, який вже перевірявся, зокрема за період діяльності з 2019 року по 2022 рік; інші державні органи ніж контролюючі органи визначені у статті 41 ПК України не мають права проводити перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, у тому числі на запит правоохоронних органів; у законодавстві, яким регулюється діяльність НКРЕКП, не передбачені випадки коли відомості про оплату праці працівників надаються НКРЕКП, у тому числі без згоди працівників та щодо інформації, яка є конфіденційною.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Дубіної М.М. від 06.01.2025 позовну заяву АТ «Чернігівобленерго» прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

У відзиві на позовну заяву представник НКРЕКП заперечуючи проти заявлених АТ «Чернігівобленерго» позовних вимог вказує, зокрема, на те, що постанова від 10.12.2024 №2083 «Про накладення штрафу на АТ «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» та розпорядження від 10.12.2024 №310-р «Про усунення порушень АТ «Чернігівобленерго» прийняті Регулятором в межах компетенції та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, а також основних принципів діяльності Регулятора законності, справедливості та недопущення дискримінації, оскільки зважаючи на встановлений та зафіксований актом планової перевірки АТ «Чернігівобленерго» від 24.07.2024 № 284 факт перевищення у 2023 році по деяких працівниках цього Товариства десятикратного розміру середньої заробітної плати, урахованої у структурі тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, ненадання на законну вимогу НКРЕКП інформації призводить до неможливості Регулятору забезпечити здійснення державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, відповідно до статті 3 Закону № 1540-VIII.

У відповіді на відзив на позовну заяву АТ «Чернігівобленерго» наголошує, що невиконання обов`язку щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора може бути кваліфіковане як порушення пункту 4 частини другої статті 17 Закону № 1540-VIII, а аж ніяк не підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов , як то зазначено в оскаржуваній постанові, оскільки у статті 77 Закону України від 13.04.2017 № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі Закон № 2019-VIII) законодавець чітко відокремив відповідальність за порушення суб`єктом господарювання обов`язку надати НКРЕКП документи, необхідні останньому для виконання покладених на Регулятора функцій, від відповідальності за порушення Ліцензійних умов. Крім того, представником позивача зазначено, що , у відзиві на позовну заяву, НКРЕКП не наведено жодних спростувань стосовно обґрунтованих тверджень АТ «Чернігівобленерго», зокрема, щодо: проведення на підставі постанови НКРЕКП від 05.11.2024 № 1892 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «Чернігівобленерго» позапланової невиїзної перевірки з порушенням підпункту 4 пункту 1 Закону №2115-IX, постанови № 303, абзацу другого пункту 5.5 глави 5 Порядку № 428, а також щодо невідповідності вимоги НКРЕКП про надання інформації та копій документів згідно листа від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24 та листа - вимоги від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24 приписам підпункту 14.1.1-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України

Суд, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, встановив наступне.

Відповідно до ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (постанова НКРЕКП від 13.11.2018 № 1434), AT «Чернігівобленерго» здійснює господарську діяльність з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Чернігівської області та м. Славутич Київської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) ПАТ «Чернігівобленерго», та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством).

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 17 Закону № 1540-VIII НКРЕКП було направлено AT «Чернігівобленерго» лист від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24, яким зобов`язало останнє до 20.09.2024 направити до НКРЕКП поштою та на електронну пошту завірені в установленому законодавством порядку копії наступних документів, а також інформацію відповідно до наданої форми у форматі Excel, а саме:

«копії колективного договору, Статуту AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО»;

копії Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з додатками до нього), який був поданий AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» до Державної податкової служби України, з накладанням електронного цифрового підпису за І - IV квартал 2020-2022 років;

копії Відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору (додаток 4ДФ) та додаток 1 до них, за 2020-2022 роки, по кожному працівнику (помісячно);

відомості про нарахування AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» заробітної плати, у тому числі лікарняних за рахунок Товариства, відпускних та інших виплат ФОП, за 2020-2022 роки, по кожному працівнику (помісячно);

копії платіжних інструкцій AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», які були проведені уповноваженим банком (Державною казначейською службою України) на виплату заробітної плати, у тому числі лікарняних за рахунок Товариства, відпускних та інших виплати ФОП, за 2020-2022 роки, (помісячно);

копії платіжних інструкцій AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», які були проведені уповноваженим банком (Державною казначейською службою України) на сплату ЄСВ за 2020-2022 роки (помісячно);

копії платіжних інструкцій AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», які були проведені уповноваженим банком (Державною казначейською службою України) на сплату військового збору за 2020-2022 роки (помісячно);

копії платіжних інструкцій AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», які були проведені уповноваженим банком (Державною казначейською службою України) на сплату податку на доходи фізичних осіб (ПДФО) за 2020-2022 роки (помісячно).

З метою підтвердження видатків на виплату заробітної плати, передбачених у тарифі стимулюючого регулювання, також AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» необхідно надати в форматі Excel інформацію, яка наведена у додатку, по кожному окремому працівнику за кожен місяць 2020-2022 років та загалом за 2020, 2021 та 2022 рік.

Крім того, інформація Товариства має містити джерела фактичного фінансування таких нарахувань протягом звітного періоду: за рахунок тарифних коштів (окремо за рахунок статті «витрати на оплату праці» та за рахунок інших статей) та іншої діяльності, які мають бути підтверджені бухгалтерськими документами (витягами з електронної системи обробки облікових документів по рахунках), з повним відображенням руху коштів по рахунках та субрахунках (дебет та кредит).

Також, AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО необхідно надати у встановлений вище термін наступну інформацію та копії документів, завірених належним чином:

завірені належним чином копії документів, що посвідчують наявність трудових (договірних) відносин між Товариством та громадянами України, що займали посаду Голови правління з 01.01.2020 по 31.12.2022, у тому числі:

- внутрішнє положення про Голову правління тощо;

- посадову інструкцію Голови правління;

- трудовий договір (контракт), цивільно-правовий договір, наказ про прийняття на роботу Голови правління;

- накази про встановлення ставки, надбавок, премій Голові правління;

- табель обліку робочого часу Голови правління у 2020-2022 роках;

- інформацію щодо помісячної виплати заробітної плати, премій та інших нарахувань за 2020-2022 роки Голові правління;

- підтверджуючі документи щодо поточного рахунку, з якого здійснювались виплати заробітної плати, у тому числі лікарняних та інших нарахувань ФОП, Голові правління у 2020-2022 роках;

- підтверджуючі документи щодо джерел нарахування заробітної плати, у тому числі лікарняних та інших нарахувань ФОП, Голові правління у 2020-2022 роках з повним відображенням руху коштів по рахунках та субрахунках (дебет та кредит);

- відомість або інші підтверджуючі документи, які були надані уповноваженому банку на виплату заробітної плати, у тому числі лікарняних та інших нарахувань ФОП, Голові правління;

- належним чином завірені копії платіжних доручень щодо підтвердження перерахування (виплати) заробітної плати, у тому числі лікарняних та інших нарахувань ФОП, на банківський (картковий) рахунок Голови правління.

Крім того, така інформація має бути підтверджена та відповідати відомостям (по кожному відповідному працівнику), що зазначені AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» у Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, який затверджено наказом Міністерства фінансів України 13.01.2015 № 4 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 02.03.2023 № 113). У разі якщо суми різняться, по кожному такому працівнику необхідно надати пояснення за рахунок яких виплат виникла така різниця.

Крім того, AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» необхідно надати за 2020 - 2022 роки:

1. Облікову політику Товариства;

2. План рахунків, який використовується Товариством у бухгалтерському обліку;

3. Інформацію (оборотно- сальдові відомості, головна книга тощо) щодо відображення у бухгалтерському обліку нарахованої заробітної плати та ЄСВ на рахунках витрат (рахунок 23, 47, 66, 65, рахунки класів 8 та 9, з деталізацією по субрахункам) та закриття зазначених витрат на фінансовий результат.

Інформація має бути надана у форматі EXCEL та знімки з екрану з програмного забезпечення бухгалтерського обліку Товариства.

4. Детальну інформацію щодо понесених витрат на заробітну плату у розрізі працівників (адміністративний персонал, витрат на збут, витрати на виробництво тощо) на рахунках витрат (рахунки класів 8 та 9 з деталізацією по субрахункам);

5. Аудиторські висновки. з вимогою про надання інформації.».

На вказаний лист від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24 AT «Чернігівобленерго» в листі від 20.09.2024 № 107.01/8762/01-14 зазначило, що така вимога НКРЕКП містить лише посилання на пункт 4 частини другої статті 17 Закону № 1540-VIII та не містить жодних обґрунтувань та посилань, зокрема, на відповідні пункти Ліцензійних умов, які б давали підстави дійти висновку, що запитувані інформація, пояснення та копії документів пов`язані з провадженням AT «Чернігівобленерго» саме ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії та необхідні для виконання НКРЕКП передбачених частиною першою статті 17 Закону № 1540-VIII функцій, що на думку позивача свідчить про відсутність правових підстав для задоволення відповідної вимоги НКРЕКП, викладеної у листі.

НКРЕКП, розглянувши лист АТ «Чернігівобленерго» від 20.09.2024 № 107.01/8762/01-14 щодо ненадання інформації на запит Регулятора від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24, з посилання на пункти 3 та 4 частини другої статті 17 Закону 1540-VIII та підпункт 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов, направило AT «Чернігівобленерго» лист-вимогу від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24 надати інформацію та документи згідно із переліком, наведеним у запиті Регулятора від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24.

Як вбачається з отриманого від НКРЕКП листа - вимоги від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24, підставою для отримання запитуваної інформації та документів є проведений НКРЕКП аналіз поданих AT «Чернігівобленерго» форм звітності № 2- НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна) за 2020 - 2022 роки, зокрема, в частині витрат на оплату праці за рахунок інших видів діяльності, а саме: за 2020 рік 8 214, 00 грн, за 2021 рік 13 686, 00 грн, за 2022 рік 7 839, 00 грн.

AT «Чернігівобленерго», розглянувши лист-вимогу НКРЕКП від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24, повідомило НКРЕКП листом від 17.10.2024 № 107.01/9577/01-14 про відсутність правових підстав для задоволення такої вимоги.

Зокрема, у листі від 17.10.2024 № 107.01/9577/01-14, AT «Чернігівобленерго» вказало на невідповідність зазначеної вимоги приписам Закону №2115-ІХ, Закону № 1540-VIII та Ліцензійних умов, оскільки згідно із підпунктом 4 пункту 1 Закону №2115-ІХ (із змінами) у період дії воєнного стану або стану війни будь-які перевірки щодо своєчасності та повноти подання будь-яких звітів чи документів звітного характеру уповноваженими органами не здійснюються.

Крім цього, у листі від 17.10.2024 № 107.01/9577/01-14 заначено, що за періоди діяльності AT «Чернігівобленерго» з 2020 року по 2022 рік, НКРЕКП були здійснені заходи контролю за дотриманням вимог законодавства та Ліцензійних умов (проведені планові та позапланові перевірки), під час здійснення яких комісії з перевірки були надані усі необхідні для перевірки документи та інформація, що підтверджується зокрема:

- за період діяльності з 2019 року по 2020 рік актом планової перевірки від 28.08.2021 № 434, проведеної на підставі постанови НКРЕКП від 09.06.2021 № 936 «Про проведення планових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у III кварталі 2021 року»;

- за період діяльності з 2021 року по 2022 рік актом позапланової виїзної перевірки від 16.05.2023 № 238, проведеної на підставі постанови НКРЕКП від 22.03.2023 № 504 «Про проведення позапланової виїзної перевірки AT «Чернігівобленерго».

В подальшому, 05.11.2024 Регулятор прийняв постанову № 1892 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», якою відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 19 Закону № 1540-VIII та постанови № 303, НКРЕКП ухвалила провести позапланову невиїзну перевірку AT «Чернігівобленерго» у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу.

У період з 13.11.2024 по 19.11.2024 Сектором НКРЕКП у Чернігівській області на підставі постанови НКРЕКП від 05.11.2024 № 1892 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» та посвідчення про проведення перевірки від 12.11.2024 було здійснено позапланову невиїзду перевірку дотримання AT «Чернігівобленерго» вимог законодавства та Ліцензійних умов за період діяльності з 15.08.2024 по 12.11.2024, за результатом якої було складено акт від 19.11.2024 № 404, у якому зафіксовано що, відмовивши у надані запитуваної інформації та у наданні копій документів згідно із наданого Регулятором переліку питань, зазначеного у листі від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24 та у листі вимозі від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24 AT «Чернігівобленерго» порушило вимоги:

- пункту 1 частини третьої статті 46 Закону № 2019-VIII у частині обов`язку дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- пункту 10 частини третьої статті 46 Закону № 2019-VIII у частині обов`язку надавати Регулятору, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, інформацію, необхідну для здійснення ними функцій і повноважень, встановлених законодавством;

- пункту 4 частини другої статті 17 Закону № 1540-VIII, відповідно до якого Регулятор має право вимагати від суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, надання у визначені Регулятором строки, але не менш як протягом 10 робочих днів, завірених в установленому законодавством порядку копій документів, пояснень та іншої інформації, пов`язаної з провадженням такими суб`єктами ліцензованої діяльності, необхідних для виконання покладених функцій;

- підпункту 7 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата надавати до НКРЕКП достовірні документи (їх копії) та інформацію (дані, відомості, звітність), необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП.

Листом від 22.11.2024 № 99-53-24 НКРЕКП направило на адресу позивача акт від 19.11.2024 № 404, який останнім отримано 25.11.2024.

Користуючись правом, передбаченим пунктом 5.7 Порядку № 428, позивач листом від 02.12.2024 № 107/11014/01-14 надало до НКРЕКП письмові пояснення до акта від 19.11.2024 № 404, складеного за результатами проведення позапланової невиїзної перевірки дотримання АТ «Чернігівобленерго» вимог законодавства та ліцензійних умов, у яких заперечуючи щодо встановлених порушень зазначило окрім мотивів, наведених ним у його листах від 20.09.2024 № 107.01/8762/01-14 (відповідь на лист Регулятора від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24) та від 17.10.2024 № 107.01/9577/01-14 (відповідь на лист вимогу Регулятора від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24), вказало на те, що НКРЕКП не має повноважень вимагати інформацію щодо сплати податку на доходи фізичних осіб, військового збору та єдиного соціального внеску, оскільки пунктом 41.6 статті 41 ПК України передбачено, що інші державні органи не мають права проводити перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, у тому числі на запит правоохоронних органів, а також на те, що у законодавстві, яким регулюється діяльність НКРЕКП, не передбачені випадки, коли відомості про оплату праці працівників надаються НКРЕКП, при цьому згідно із статтею 31 Закону № 108/95-ВР відомості про оплату праці працівника надаються будь-яким органам чи особам лише у випадках, передбачених законодавством, або за згодою чи на вимогу працівника. При цьому така згода відсутня, а відповідно до частин п`ятої та шостої статті 6 Закону № 2297-VI обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством; не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Окрім того, в письмових пояснення до акта від 19.11.2024 № 404 позивачем зазначено, що в порушення пункту 3 постанови № 303 Регулятором ні листі від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24, на в листі - вимозі від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24, на в постанові від 05.11.2024 № 1892 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» не вказано про наявність загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, що свідчить про відсутність підстав для проведення перевірки. До того ж позивачем в письмових пояснення до акта від 19.11.2024 № 404 зазначено, що відповідно до частин п`ятої, шостої та восьмої статті 19 Господарського кодексу України незаконне втручання та перешкоджання господарській діяльності суб`єктів господарювання з боку органів державної влади, їх посадових осіб при здійсненні ними державного контролю та нагляду забороняються; забороняється вимагати від суб`єктів господарювання, відокремлених підрозділів юридичних осіб, виділених на окремий баланс, подання статистичної інформації та інших даних, не передбачених законом або з порушенням порядку, встановленого законом.

За наслідками розгляду акта від 19.11.2024 № 404, на засіданні НКРЕКП, яке відбулось 10.12.2024, прийнято постанову від 10.12.2024 № 2083 «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» та розпорядження від 10.12.2024 № 310-р «Про усунення порушень AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО».

Постановою НКРЕКП від 10.12.2024 № 2083 на AT «Чернігівобленерго» накладено штраф у розмірі 108 120,00 грн (сто вісім тисяч сто двадцять грн 00 коп.) за порушення підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині надання достовірних документів (їх копій) та інформації (даних, відомостей, звітності), необхідних для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП.

Із змісту обґрунтування до проєкту постанови Регулятора від 10.12.2024 № 2083 «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» видно, що фінальний розмір штрафу 108 120,00 грн визначений виходячи із розміру 6 360, 00 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (при початковому розмірі штрафу - 85 000, 00 грн із 5 % за серйозність порушення, із коефіцієнтом заданої шкоди або додаткової вигоди 1, 00, та максимальному 1 700 000, 00 грн), застосувавши до його розміру коригування на тривалість порушення (1, 06) 5100, 00 та коригування розміру штрафу на обтяжуючи обставини (20 %) 18 020, 00 грн.

Розпорядженням НКРЕКП від 10.12.2024 № 310-р зобов`язано AT «Чернігівобленерго» усунути порушення підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов, у частині надання достовірних документів (їх копій) та інформації (даних, відомостей, звітності), необхідних для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП, для чого у строк до 01.01.2025 надати до НКРЕКП інформацію та завірені в установленому законодавством порядку копії документів, запитувані у листі НКРЕКП від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24.

Вважаючи протиправними постанову НКРЕКП від 10.12.2024 № 2083 «Про накладення штрафу на AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» та її ж розпорядження від 10.12.2024 № 310-р «Про усунення порушень AT «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО», AT «Чернігівобленерго» звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз цієї норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади та місцевого самоврядування здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи органом місцевого самоврядування, їх посадовою особою дій у межах компетенції, але не передбаченим способом, у не передбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Обсяг судового контролю в адміністративних справах визначено частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в якій зазначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначено Законом №1540-VIII, відповідно до частини першої статті 1 якого Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Мета, форми діяльності Регулятора та його основні завдання визначені у статті 3 Закону №1540-VIII, частиною першою якої передбачено, що регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу (пункт 4 частини другої статті 3 Закону №1540-VIII).

Відповідно до частини третьої статті 3 Закону № 1540-VIII основними завданнями Регулятора є:

1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;

2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів;

3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав;

4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами;

5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури;

6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг;

7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища;

8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;

9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг;

10) інші завдання, передбачені законом.

Функції та повноваження Регулятора регламентовані статтею 17 Закону № 1540-VIII, частиною другою якої передбачено, що Регулятор має право, зокрема отримувати безоплатно на свій запит необхідні для виконання покладених функцій від суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, - копії документів, статистичну та іншу інформацію про їхню діяльність (пункт 3); вимагати від суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, надання у визначені Регулятором строки, але не менш як протягом 10 робочих днів, завірених в установленому законодавством порядку копій документів, пояснень та іншої інформації, пов`язаної з провадженням такими суб`єктами ліцензованої діяльності, необхідних для виконання покладених функцій (пункт 4).

Для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, відповідно до частини першої статті 17 Закону № 1540-VIII зокрема, забезпечує захист прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, розгляд звернень таких споживачів та врегулювання спорів, надання роз`яснень з питань застосування нормативно-правових актів Регулятора (пункт 14); здійснює моніторинг та аналіз ринків у сферах енергетики та комунальних послуг (пункт 15); встановлює мінімальні стандарти та вимоги до якості обслуговування споживачів у сферах енергетики та комунальних послуг, визначає умови, порядок і розміри компенсації споживачам, що застосовується у разі недотримання встановлених стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів, здійснює моніторинг їх дотримання (пункт 20).

Особливості здійснення державного контролю НКРЕКП на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг врегульовано положеннями статей 19, 22 Закону №1540-VIII та положеннями Порядку №428.

Відповідно до вимог статті 19 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єктами, що належать до особливої групи споживачів у розумінні Закону України «Про ринок електричної енергії», законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єкта, що належить до особливої групи споживачів, є, зокрема:

неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації (пункт 1 частини восьмої); неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора (пункт 3 частини восьмої).

Аналогічні підстави для проведення позапланової невиїзної перевірки визначені й у пункті 5.1 Порядку №428.

При цьому суд зазначає, що згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 04.02.2019 у справі №807/242/14, від 31.01.2023 у справі № 540/1245/20, від 19.04.2024 у справі №260/1885/19 лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом будь-яких вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Судом встановлено, що позапланову невиїзду перевірку щодо дотримання позивачем вимог законодавства та ліцензійних умов відповідачем проведено у листопаді 2024 року в період запровадження Указом Президента України від 24.02.2022 №64 воєнного стану, який неодноразово був продовжений відповідним Указами Президента України та діє станом на сьогодні.

13.03.2022 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №303, відповідно до пункту 1 якої Уряд постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в Україні».

За правилами пункту 3 постанови № 303 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин) протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

За змістом наведеної норми Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг вправі проводити перевірки лише за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Наявність таких обставин підлягає доведенню у встановленому процесуальним законом порядку на підставі належних та допустимих доказів.

Позивач заперечує наявність передбачених пунктом 3 постанови №303 підстав для проведення щодо нього перевірки та покликався на недоведеність відповідачем таких обставин.

Судом встановлено, що позапланова невиїзна перевірка позивача проведена на підставі постанови НКРЕКП від 05.11.2024 № 1892 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» та посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 22.11.2024 №226.

Підставою для призначення такої перевірки стала відмова позивача у наданні запитуваної відповідачем інформації та у наданні копій документів згідно із наданого Регулятором переліку зазначеного у листі від 15.08.2024 № 9103/14.1.1/7-24 та листа - вимоги від 03.10.2024 № 11126/14.1.1/7-24.

Водночас, у наведених вище листах Регулятора, в постанові НКРЕКП, на підставі якої здійснювалася перевірка, в акті, складеному за її результатами, а також в жодному рішенні відповідача, прийнятому за результатом здійснення позапланової невиїзної перевірки позивача, не зазначені підстави та обґрунтування, визначені постановою № 303, за наявності яких у НКРЕКП вникає право у період воєнного стану на здійснення заходів відповідного контролю, зокрема, щодо наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

При цьому, НКРЕКП у відзиві на позовну заяву, підставою для проведення контрольного заходу вказала на неможливість Регулятора забезпечити здійснення державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки.

Так, відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону України від 21.06.2018 № 2469-VIII «Про національну безпеку України» державна безпека це захищеність державного суверенітету, територіальної цілісності і демократичного конституційного ладу та інших життєво важливих національних інтересів від реальних і потенційних загроз невоєнного характеру.

Разом з цим, така підстава для проведення позапланової невиїзної перевірки позивача, про яку зазначає відповідач у відзиві, не вказує про наявність загрози, що має значний негативний вплив на права та законні інтереси споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, що, в свою чергу, не дає суду встановити дійсну підставу згідно із пунктом 3 постанови № 303, яка б надавала можливість відповідачу провести відповідний захід контролю.

Окрім цього, матеріали справи не містять жодних звернень споживачів щодо дій позивача як суб`єкта господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг стосовно виплат заробітної плати його працівникам за період 2020 -2022 роки, та відповідачем також не надано жодних аналітичного пояснення та доказів, яким чином виплата заробітної плати окремим працівникам АТ «Чернігівобленерго», за рахунок інших видів діяльності чи тої, яка фінансується за рахунок тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, може нести загрозу, яка б мала значний негативний вплив на права та інтереси, зокрема споживачів та безпеці держави, позаяк такі тарифи встановлюються самим Регулятором.

Таким чином, оскільки судом встановлено відсутність законних підстав для проведення позапланової невиїзної перевірки позивача, суд зазначає, що це є самостійною, безумовною підставою для визнання протиправними та скасування прийнятий за її результатами актів індивідуальної дії, що є предметом спору у цій справі, та відповідно для задоволення позову, що виключає необхідність встановлення інших фактичних обставин справи та надання оцінки іншим зібраним у справі доказам.

Судом враховується, що згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Водночас, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) суд визнав незаконне та непропорційне втручання у права заявника, гарантовані статтею 1 Першого протоколу Конвенції. Суд у цьому рішенні підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Дискреційність повноважень органу влади повинна бути зведена до мінімуму, а логіка рішень органу влади повинна бути чіткою і зрозумілою, як і можливі наслідки таких дій. Особа не повинна відповідати за помилки, вчинені органом держави.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6 056,00 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією від 20.12.2024 № 3475624.

Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 6 056,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 2-77, 139, 243 246, 260 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними, скасування постанови та розпорядження, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.12.2024 №2083 «Про накладення штрафу на АТ «Чернігівобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» та її ж розпорядження від 10.12.2024 №310-р «Про усунення порушень АТ «Чернігівобленерго».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» судовий збір у розмірі 6 056,00 грн, сплачений згідно із платіжною інструкцією від 20.12.2024 № 3475624.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач - Акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (місцезнаходження юридичної особи: 14000, Чернігівська область, м. Чернігів, ВУЛИЦЯ ГОНЧА, 40, унікальний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 22815333).

Відповідач: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19, Київ, 02000, унікальний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 39369133).

Суддя Марія ДУБІНА