Справа № 953/514/25
Суддя: Глос М. Л.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/514/25
Провадження № 2-а/953/70/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року м. Харків

Суддя Київського районного суду міста Харкова Глос М .Л., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 № 319 від 07.01.2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Перевіривши адміністративний позов і долучені документи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

Згідно з вимогами частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено ч. 1, п. п. 1 п. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 6374-VI (далі Закон № 6374-VI), за подання до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому позов подається до суду.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 року № 4059-ІХ розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3 208 грн.

Отже, пред`являючи адміністративний позов немайнового характеру, громадянин повинен сплатити судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп. і долучити до позовної заяви відповідний платіжний документ. Якщо позивач за законом звільнений від сплати судового збору, він має зазначити у позові підстави такого звільнення і надати докази на їх підтвердження.

ОСОБА_1 не долучив до позовної заяви доказів сплати судового збору і не повідомив суд про наявність правових підстав для звільнення від його сплати.

У позовній заяві зазначено про наявність у позивача психічного розладу, що підтверджено довідкою Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласний психоневрологічний диспансер № 3» та довідкою військово-лікарської комісії №35/2540 від 22.05.2023 року. Проте діагноз ОСОБА_1 , вказаний у цих документах, не звільняє його від обов`язку сплатити судовий збір з огляду на таке.

Як унормовано п. 5 ч. 1 ст. 5 Закону № 6374-VI, від сплати судового збору звільняються особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги. Отже, наведена пільга, встановлена законодавцем, поширюється лише на спори, що стосуються захисту прав і законних інтересів таких осіб під час надання психіатричної допомоги, і не підлягає застосуванню у справах про оскарження рішень суб`єктів владних повноважень про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім цього, за вимогами ч. ч. 1, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а у разі прийняття рішення за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у той же строк з дня, коли особа дізналась чи повинна була дізнатись про порушення її права.

У разі подання особою позову після закінчення строку, встановленого законом, без заяви про його поновлення суд на підставі ч. 1 ст. 123 КАС України залишає позов без руху. Протягом десяти днів з дня вручення відповідної ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку судового оскарження. До заяви позивач відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України повинен долучити докази поважності причин пропуску такого строку. Якщо особа не подасть заяву у зазначений вище термін або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до суду будуть визнані неповажними, суд, керуючись ч. 2 ст. 123 КАС України, повертає позовну заяву.

Як видно зі змісту позовної заяви з додатками, оскаржувану постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП прийнято 07.01.2025 року і в той же день вручено позивачу у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Адміністративний позов про оскарження цієї постанови ОСОБА_1 подав 21.01.2025 року, тобто за межами строку, встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України. Про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду позивач не зазначає і доказів цього не надає.

Звертає увагу суд і на помилкове визначення у позовній заяві відповідачем службової особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення керівника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зокрема, згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене, своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За визначенням, наведеним у п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.02.2022 року № 154 (далі Положення), територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі ТЦК та СП) є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Як унормовано п. 9 Положення, ТЦК та СП розглядають справи про адміністративні правопорушення відповідно та з дотриманням Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Повноваження ТЦК та СП щодо притягнення громадян до адміністративної відповідальності визначені у ст. 235 КУпАП. На підставі частини 1 цієї статті територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КУпАП від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Отже, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, керівник ТЦК та СП діє не від власного імені, а як уповноважений представник органу військового управління. З огляду на зазначене у справах цієї категорії належним відповідачем є ТЦК та СП - суб?єкт владних повноважень, який у правовідносинах щодо притягнення громадян до адміністративної відповідальності виконує публічно-владну управлінську функцію, а не посадовці, в особі яких він реалізує цю функцію.

Зазначений підхід ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду, сформульованій у постановах від 17.09.2020 року у справі № 742/2298/17 та від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а.

Виходячи з викладеного належним відповідачем у справі є ІНФОРМАЦІЯ_3 , а не начальник цього органу Чепурний О. О., котрий діє від його імені як уповноважена службова особа.

З огляду на зазначене позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати строк десять днів з дня її отримання для усунення недоліків. Упродовж зазначеного строку суд пропонує позивачу:

-сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі і долучити до позову відповідний платіжний документ, а за наявності передбачених законом підстав для звільнення від сплати судового збору повідомити про це суд і надати докази на їх підтвердження;

-повідомити про причини пропуску строку звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України, і подати заяву про його поновлення;

-визначити належного відповідача у справі з урахуванням вимог чинного законодавства.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст.121-123 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови № 319 від 07.01.2025 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, залишити без руху, запропонувати позивачу протягом 10 днів з моменту отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Л. Глос