Справа № 440/1632/25
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2025 рокум. ПолтаваСправа № 440/1632/25

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Сич С.С., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

07 лютого 2025 року через систему "Електронний суд" до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, у якій позивач просить:

1) визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо взяття на військовий облік та призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_1 .

2) визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12.12.2022 №462 «Про призов резервістів і військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації» в частині призову військовозобов`язаного солдата ОСОБА_1 на військову службу до Збройних Сил України під час мобілізації до військової частини НОМЕР_2 .

3) визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 27.1.2023 №302 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу військової частини та на всі види забезпечення, солдата ОСОБА_1 .

4) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Національної гвардії України виключити солдата ОСОБА_1 зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За визначенням, наведеним у пункті 17 частини 1 статті 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій справі позивач оскаржує дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо взяття на військовий облік та призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_1 та наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12 грудня 2022 року №462 «Про призов резервістів і військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації» в частині призову військовозобов`язаного солдата ОСОБА_1 на військову службу до Збройних Сил України під час мобілізації до військової частини НОМЕР_2 .

У військовому квитку ОСОБА_1 наявна відмітка про взяття на військовий облік 07 грудня 2022 року та містяться відомості про його призов у Збройні Сили України по мобілізації 12 грудня 2022 року.

Отже, про порушення свого права наказом від 12 грудня 2022 року №462 позивач дізнався 12 грудня 2022 року.

Також позивач заявив вимогу про визнання протиправним та скасування наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 27 січня 2023 року №302 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу військової частини та на всі види забезпечення, солдата ОСОБА_1 .

Про порушення свого права наказом від 27 жовтня 2023 року №302 позивач дізнався 27 жовтня 2023 року.

Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 06 лютого 2025 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого частиною 5 статті 122 КАС України.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання позивача про поновлення строку для звернення до суду, в обґрунтування якого у позовній заяві зазначено, що позивач з 12.12.2022 вважався таким, що проходить військову службу у зв`язку з мобілізацією, що певною мірою ускладнило доступ позивача до своєчасного звернення до суду з позовом у місячний строк. Вказує, що після визнання його 12.12.2022 таким, що вибув з району виконання завдання із забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, при першій можливості звернувся для захисту свого права до адвоката, який на адвокатські запити отримав у січні 2025 року оскаржувані накази. Зазначає, що строк звернення до суду припав на період дії воєнного стану на території України та існування обмежень та перешкод, які встановлені під час вказаного правового режиму.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, строк, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 990/102/22.

У постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. У постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/4464/17 викладено правовий висновок, що пропуск відповідного строку на звернення до суду через байдужість до своїх прав або небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення звернення до суду з адміністративним позовом.

Законом України №2102-IX від 24 лютого 2022 року затверджено Указ Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законами України неодноразово затверджувалися Укази Президента України, якими продовжувався строк дії воєнного стану в Україні. На даний час військовий стан в Україні триває.

Зазначаючи про те, що у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні існували обмеження та перешкоди, які завадили позивачу звернутися до суду протягом місячного строку та більш як два роки після його закінчення, позивач не конкретизує, в чому саме полягали обмеження та перешкоди, що завадили звернутися до суду з позовом з 13 грудня 2022 року до 06 лютого 2025 року.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" (далі Закон № 389-VIII) воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Рахункової палати, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Полтавський окружний адміністративний суд не припиняв роботи у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану та безперервно здійснює своє діяльність, а отже позивач мав можливість реалізувати своє право на звернення до адміністративного суду як шляхом подання позовної заяви безпосередньо через канцелярію суду, так і у спосіб направлення позовної заяви до суду по пошті або через систему "Електронний суд".

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 зазначила, що запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Позивачем не зазначено конкретних обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили або ускладнили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку та після його закінчення з 13 грудня 2022 року до 06 лютого 2025 року, а також не надано до суду доказів на підтвердження таких обставин.

Звернення позивача та його представника із листами та адвокатськими запитами не змінює момент, з якого позивач дізнався про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права. Позасудовий порядок вирішення таких спорів законом не встановлений.

Слід зазначити, що свої звернення позивач направляв у листопаді-грудні 2024 року, а адвокатський запит датовано 16 січня 2025 року, тобто майже через два роки після закінчення встановленого законом місячного строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 12.12.2022 №462.

Позивачем не наведено обставин, які були б об`єктивно непереборними та які б не залежали від його волевиявлення, які б були пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду протягом встановленого законом строку звернення до суду та протягом двох років після його закінчення - з 13 грудня 2022 року по 06 лютого 2025 року, а також не надано належних та допустимих доказів на підтвердження таких обставин.

Наведені позивачем у позові обставини не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду. Тому суд вважає за необхідне визнати неповажними підстави, вказані позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121-123, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави, вказані позивачем ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, якщо заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Сич