Справа № 400/203/23
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 лютого 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/203/23

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Градовського Ю. М., Шеметенко Л. П.

розглянувши, в порядку письмового провадження, питання про витребування доказів у справі за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року у справі за позовом адвоката Цуріки Михайла Вікторовича, який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року адвокат Цуріка М.В., який діє в інтересах Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» (далі - ТОВ «ВІСТА-К») звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі ГУ ДПС у Миколаївській області), Державної податкової служби України (далі ДПС України) в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Миколаївській області № 6953090/37844179 від 23.06.2022 про відмову в реєстрації податкової накладної № 24 від 03.02.2022;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну № 24 від 03.02.2022, датою її подання.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 березня 2024 року суд залучив в якості другого відповідача - Головне управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області).

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року, ухваленим за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позов ТОВ «ВІСТА-К» - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області № 6953090/37844179 від 23.06.2022.

Суд зобов`язав ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну ТОВ «ВІСТА-К» № 24 від 03.02.2022, датою її фактичного подання.

Стягнув за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Волинській області на користь ТОВ «ВІСТА-К» суму сплаченого судового збору у розмірі 1342 грн.

Також за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України суд стягнув на користь ТОВ «ВІСТА-К» судові витрати у розмірі 1342 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, покликаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ГУ ДПС у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

В апеляційній скарзі контролюючий орган зазначає про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що виразилося незастосуванні наслідків пропуску строку звернення до суду за захистом своїх прав, передбачених статтею 123 КАС України.

На переконання контролюючого органу суд першої інстанції не надав належної оцінки тому факту, що позов поданий із пропуском тримісячного строку звернення до суду, встановленого частиною 4 статті 122 КАС України і поважних причин такого пропуску, на пропозицію суду першої інстанції, не повідомив.

Вирішуючи обґрунтованість доводів контролюючого органу про відсутність поважних причин для поновлення судом першої інстанції ТОВ «ВІСТА-К» строків звернення до суду, колегія суддів установила таке.

Згідно із частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлений скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини 4 статті 122 КАС України рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, при цьому такий строк обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, при цьому такий строк обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно матеріалів справи ТОВ «ВІСТА-К» оскаржило в адміністративному порядку рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області №6953090/37844179 від 23.06.2022 до Державної податкової служби України, рішенням якої скарга залишена без задоволення, а рішення - без змін.

Вказане рішення про результати розгляду скарги датується 12.07.2022, таким чином тримісячний строк звернення до суду закінчився 12.10.2022, відповідно.

Водночас, позов ТОВ «ВІСТА-К» поданий до суду лише 10.01.2023, тобто, із пропуском тримісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 4 статті 122 КАС України.

Згідно матеріалів справи, ГУ ДПС у Волинській області 16.04.2024 подало клопотання про залишення позову без розгляду, з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду.

Втім, суд першої інстанції наведене клопотання не розглянув та не надав оцінку поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Ураховуючи правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 20.06.2023 у справі №240/5534/22, колегія суддів дійшла висновку про необхідність постановлення ухвали про витребування доказів.

Слід відзначити, що у наведеній вище постанові суду касаційної інстанції вказано про дотримання правил процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, а відтак суд апеляційної інстанції повинен вжити всіх заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку.

Згідно матеріалів справи ТОВ «ВІСТА-К» заяву про поновлення строку звернення до суду разом із позовною заявою не подавало і питання поважності пропуску такого строку суд першої інстанції не досліджував.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на критерії оцінки поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні, які наведені у пункті 38 постанови Верховного Суду від 23.02.2023 у справі №640/7095/22, в якому Суд зазначив:

«При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.»

Також колегія суддів зауважує, що Верховний Суд у постанові від 23.05.2024 у справі №420/12562/23 під час надання оцінки поважності пропуску строку звернення до суду у пунктах 76-77 постанови зазначив:

«Велика Палата Верховного Суду аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду, у постанові від 20.11.2019 у справі №9901/405/19, вказала, що закон запроваджує якісні параметри визначення причин пропуску такого строку. Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Таким чином, колегія суддів доходить висновку, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.»

Відповідно по положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 4 вказаної статті закріплений обов`язок суду щодо вжиття визначених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень частини 3 статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Частин 3 статті 80 КАС України встановлює, що про витребування доказів, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів, суд постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що з метою дотримання прав та гарантій позивача на всебічний та об`єктивний розгляд справи, необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до суду та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Керуючись статтями 72, 77, 80, 123, 325, 328 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Запропонувати Товариству з обмеженою відповідальністю «ВІСТА-К» надати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Витребувані судом докази надіслати у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду або через систему «Електронний суд».

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Ю. М. Градовський

суддя Л. П. Шеметенко