Справа № 360/1608/24
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

13 лютого 2025 рокум. ДніпроСправа № 360/1608/24

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» (далі - позивач, ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот») до Головного управління ДПС у Луганській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Луганській області), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 02 грудня 2024 року № 1086/12-32-04-03 форма «Ш», яким до ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» застосовано штрафні санкції за затримку понад 30 календарних днів сплати податкових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води у розмірі 17599,39 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 02 грудня 2024 року № 1087/12-32-04-03 форма «Ш», яким до ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» застосовано штрафні санкції за затримку понад 30 календарних днів сплати податкових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води у розмірі 22917,64 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що через Електронний кабінет платника до ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» від ГУ ДПС у Луганській області надійшли податкові повідомлення-рішення:

- Форми «Ш» № 1086/12-32-04-03 від 02 грудня 2024 року про застосування штрафних санкцій у розмірі 17599,39 грн за затримку до 30 календарних днів сплати податкових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води;

- Форми «Ш» №1087/12-32-04-03 від 02 грудня 2024 року про застосування штрафних санкцій у розмірі 22917,64 грн за затримку понад 30 календарних днів сплати податкових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води.

Означені податкові повідомлення-рішення винесені на підставі акта про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів від 15 листопада 2024 року № 926/12-32-04-03-05/33270581. В акті перевірки податковий орган дійшов висновку про порушення позивачем термінів сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води у періоді сплати січень 2021 року - грудень 2021 року у розмірі 581164,14 грн, з яких: 351987,74 грн сплачені із затримкою до 30 календарних днів, 229176,44 грн сплачені із затримкою більше 30 календарних днів, зокрема: по податковій декларації від 06 листопада 2020 року № за ІІІ квартал 2020 року граничний термін сплати зобов`язань припадає на 19 листопада 2020 року, однак зобов`язання фактично сплачено платником з 28 січня 2021 року і 18 лютого 2021 року; по податковій декларації від 04 лютого 2021 року № за ІV квартал 2020 року граничний термін сплати зобов`язань припадає на 19 лютого 2021 року, однак зобов`язання фактично сплачено платником 25 лютого 2021 року; по податковій декларації від 07 травня 2021 року № за І квартал 2021 року граничний термін сплати зобов`язань припадає на 20 травня 2021 року, однак зобов`язання фактично сплачено платником 04 червня 2021 року; по податковій декларації від 09 листопада 2021 року № за ІІІ квартал 2021 року граничний термін сплати зобов`язань припадає на 19 листопада 2021 року, однак зобов`язання фактично сплачено платником 29 листопада 2021 року. У зв`язку з указаними порушеннями відповідачем прийняті спірні податкові повідомлення-рішення про застосування до позивача санкцій у вигляді штрафу за затримку сплати грошового зобов`язання на підставі пункту 124.1 статті 124 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Строки давності для проведення камеральної перевірки визначені пунктом 102.1 статті 102 ПК України, відповідно до положень якої контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 ПК України. Таким строком є строк 1095 днів, початком відліку якого є дата сплати податкових (грошових) зобов`язань.

Тимчасово, до 01 серпня 2023 року, враховуючи положення підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, нарахування пені.

Таким чином, камеральна перевірка своєчасної сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах контролюючого органу і, як вже зазначено, контролюючий орган має право провести таку камеральну перевірку протягом 1095 календарних днів з дня фактичної сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання (з дня вчинення правопорушення).

Як зазначено в акті про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів № 926/12-32-04-03- 05/33270581 від 15 листопада 2024 року сплата податкових зобов`язань проводилась позивачем у період з січня по листопад 2021 року. Таким чином, проведення перевірки і винесення спірних податкових повідомлень-рішень здійснені відповідачем поза межами встановленого законодавством строку. Отже, позивач вважає, що, відповідач не мав права проводити камеральну перевірку щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів і виносити податкові повідомлення-рішення про застосування щодо позивача штрафів.

Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (далі - Порядок № 225).

Позивачем на підставі Порядку № 225 була подана заява про неможливість виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» податкових обов`язків, зокрема, щодо дотримання термінів сплати податків та зборів. За наслідками розгляду вказаної заяви податковим органом прийнято рішення щодо можливості своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2024 року у справі № 360/633/24, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року, визнано протиправним та скасовано рішення контролюючого органу щодо можливості своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку і зобов`язано податковий орган повторно розглянути заяву ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» про неможливість своєчасного виконання своїх податкових обов`язків, з урахуванням висновків суду, викладених у цьому рішенні.

Станом на дату проведення перевірки рішення суду у справі № 360/633/24 податковим органом не виконано. Отже, позивач підпадає під дію підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, тобто, є таким, що не має можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів.

Таким чином, порушення відповідачем, передбачених статтею 102 ПК України, строків давності для проведення камеральної перевірки та застосування штрафних санкцій щодо позивача, а також звільнення позивача від обов`язку своєчасного виконання податкових обов`язків відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, на думку позивача, дає підстави для визнання протиправними та скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою суду від 23 грудня 2024 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 06 січня 2025 року відкрито провадження у справі та визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот», ГУ ДПС у Луганській області 16 січня 2025 року подало відзив на позовну заяву, вказуючи на те, що фахівцем ГУ ДПС у Луганській області на підставі підпункту 20.1.4, пункту 20.1, статті 20 розділу І, пункту 75.1, статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України (далі - ПК України), у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу II ПК України проведено камеральну перевірку ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» щодо порушення термінів сплати (перерахування) узгодженої суми податкових зобов`язань з рентної плати за спецiальне використання води, які сплачені у періоді січень 2021 року - грудень 2021 року.

Згідно з пунктом 110.5 статті 110 ПК України юридична особа - платник податку несе фінансову відповідальність за вчинення податкових правопорушень її відокремленими підрозділами.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 257.1 статті 257 ПК України базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу.

У відповідності до підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 48 ПК України квартальна звітність надається протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно з пунктом 257.5 статті 257 ПК України сума податкових зобов`язань з рентної плати, визначена у податковій декларації за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такої податкової декларації.

Перевіркою підприємства ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» у періоді сплати січень 2021 року - грудень 2021 року встановлено порушення термінів сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води по коду платежу 13020100 (код території UA0010163), визначених пунктом 57.1 статті 57, пунктом 257.5 статті 257 ПКУ у сумі 581164,14 грн, з них: із затримкою до 30 календарних днів у розмірі 351987,74 грн, із затримкою більше 30 календарних днів - 229176,44 грн.

За результатами перевірки складено акт від 15 листопада 2024 року № 926/12-32-04-03-05/33270581, надісланий відповідно до приписів пункту 42.4 статті 42 глави 1 розділу ІІ ПК України в Електронний кабінет платника, та отриманий згідно з квитанцією про доставку - 15 листопада 2024 року.

Відповідальність за порушення встановлені зазначеною вище перевіркою передбачена пунктом 124.1 статті 124 ПК України: у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Керуючись пунктом 124.1 статті 124 ПК України на підставі акта перевірки контролюючим органом винесено спірні податкові повідомлення-рішення (форми «Ш») від 02 грудня 2024 року № 1086/12-32-04-03, яким зобов`язано сплатити штраф у розмір 5 % у розмірі 17599,09 грн, за затримку до 30 календарних днів сплати грошового зобов`язання у розмірі 351987,74 грн; і № 1087/12-32-04-03, яким зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10 % у розмірі 22917,64 грн, за затримку понад 30 календарних днів сплати грошового зобов`язання у розмірі 229176,44 грн.

Спірні податкові повідомлення-рішення надіслані з супровідним листом від 03 грудня 2024 року № 13370/6/12-32-04-03-05 в Електронний кабінет платника та отримані згідно з квитанцією про доставку - 03 грудня 2024 року, також спірні податкові повідомлення-рішення 03 грудня 2024 надіслано на адресу електронної поштової скриньки платника - .

Щодо твердження позивача про порушення ГУ ДПС у Луганській області строків давності для проведення камеральної перевірки відповідачем зазначено наступне.

Пунктом 76.3 статті 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації a6o уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку ix подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.

Тобто, законодавцем розмежовуються випадки проведення камеральної перевірки податкової декларації (30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання) та інші випадки, до яких можна віднести проведення камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, яка проводиться з урахуванням строку давності, визначеного статей 102 цього кодексу, тобто не пізніше закінчення 1095 дня (з дня сплати).

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 27 червня 2024 року у справі № 200/5428/23.

Граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 ПК України.

Згідно з абзацами першим-третім пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 статті 102 ПК України, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених ПK України, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 i 39 прим 2 ПК України), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 ПК України, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному aбo судовому порядку.

Специфіка застосування штрафної санкції у відповідності до приписів статті 124 ПК України полягає в тому, що вона нараховується контролюючим органом на сплачену узгоджену суму податкового зобов`язання. Тобто, базою визначення суми штрафних санкцій є сума, яка фактично сплачена, а не сума податкового боргу, або сума грошового зобов`язання у повному обсязі.

Отже, з урахуванням того, що обов`язковою умовою для застосування до платника податку штрафної (фінансової) санкції на підставі статті 124 ПК України є сплата грошового зобов`язання або факт погашення податкового боргу, то відлік строку давності для застосування штрафної (фінансової) санкції за порушення правил сплати (перерахування) узгодженої суми грошового зобов`язання починається з дня, наступного за днем фактичної сплати такого грошового зобов`язання.

Аналіз чинного правового регулювання відповідальності за порушення строків сплати податків дає підстави для висновку, що датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф - є дата сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання.

Отже, датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, як в частині проведення податковим органом камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання, так і застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України за несвоєчасну сплату платником податків узгодженого грошового зобов`язання, - є дата фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.

Аналогічний правовий висновок щодо визначення дати початку перебігу строку давності зроблено Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2022 року у справі № 200/6441/20-а, від 23 серпня 2023 року у справі № 360/1844/20, від 24 липня 2023 року у справі № 821/850/18.

Пунктом 52 прим 2 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПК України на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 ПK України.

При цьому дію пункту 52 прим. 2 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПК України зупинено на період дії воєнного, надзвичайного стану згідно із Законом України від 15 березня 2022 року № 2120 - IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі - Закон № 2120-IX). Законом № 2120-IX статтю 102 ПК України було доповнено пунктом 102.9.

Так, на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні зупиняється перебіг строків, визначених ПК України, іншими законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків передбачених ПК України (пункт 102.9 статті 102 ПК України в редакції Закону № 2120-ІХ).

Водночас, пункт 69 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПК України встановлено, що тимчасово, на період до припинення aбo скасування воєнного стану на території України справляння податків i зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозд. 10 poзд. XX «Перехідні положення› ПК України.

Так, відповідно до пункту 69.9 п. 69 підрозд. 10 розд. XX «Пepexідні положення» ПK України тимчасово, до 01 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків передбачених пунктом 69.9 п. 69 підрозд. 10 розд. XX «Пepexідні положення» ПК України.

Слід зазначити, що у подальшому Законом України від 30 червня 2023 року № 3219- ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану», який набрав чинності з 01 серпня 2023 року, пункт 102.9 статті 102 ПК України виключено.

Отже, позивачем не враховано, що контролюючий орган має право провести камеральну перевірку протягом 1095 календарних днів з дня фактичної сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання (з дня вчинення правопорушення) та після закінчення строку давності (1095 днів), який припадав на період дії карантину та / або воєнного стану (до 01 серпня 2023 року), враховуючи період зупинення такого строку давності з 18 березня 2020 року до 31 липня 2023 року (включно).

Специфіка застосування штрафної санкції відповідно до статті 124 ПК України полягає у тому, що вона нараховується контролюючим органом на сплачену узгоджену суму податкового зобов`язання. Тобто, базою визначення суми штрафних санкцій є сума, яка фактично сплачена, а не сума податкового боргу, або сума грошового зобов`язання у повному обсязі.

Отже, з урахуванням того, що обов`язковою умовою для застосування до платника податку штрафної (фінансової) санкції на підставі статті124 ПК України є сплата грошового зобов`язання або факт погашення податкового боргу, то відлік строку давності для застосування штрафної (фінансової) санкції за порушення правил сплати (перерахування) узгодженої суми грошового зобов`язання починається з дня, наступного за днем фактичної сплати такого грошового зобов`язання.

Аналіз чинного правового регулювання відповідальності за порушення строків сплати податків дає підстави для висновку, що датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф - є дата сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання.

Граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 ПК України.

Таким строком є строк 1095 днів, початком відліку якого є дата сплати податкових (грошових) зобов`язань.

Отже, датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, як в частині проведення податковим органом камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання, так і застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України за несвоєчасну сплату платником податків узгодженого грошового зобов`язання, - є дата фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.

Як свідчать матеріали справи (акт перевірки, розрахунки штрафних (фінансових) санкцій до податкових повідомлень-рішень, інтегрована картка платника за платежем рентна плата за спеціальне використання води) за спірний період відлік строку давності для проведення перевірки та застосування штрафних фінансових санкцій розпочинається:

- 28 січня 2021 року (дата фактичної сплати узгодженого податкового зобов`язання за деклараціями від 06 листопада 2020 року № № , з граничним терміном сплати 19 листопада 2020 року);

- 18 лютого 2021 року (дата фактичної сплати узгодженого податкового зобов`язання за декларацією від 06 листопада 2020 року № з граничним терміном сплати 19 листопада 2020 року);

- 25 лютого 2021 року (дата фактичної сплати узгодженого податкового зобов`язання за декларацією від 04 лютого 2021 року № з граничним терміном сплати 19 лютого 2021 року);

- 04 червня 2021 року (дата фактичної сплати узгодженого податкового зобов`язання за деклараціями від 07 травня 2021 року № № , з граничним терміном сплати 20 травня 2021 року);

- 29 листопада 2021 року (дата фактичної сплати узгодженого податкового зобов`язання за деклараціями від 09 листопада 2021 року).

Станом на 28 січня 2021 року, 18 лютого 2021 року, 25 лютого 2021 року, 04 червня 2021 року та 29 листопада 2021 року перебіг строку 1095 днів, встановлений для проведення перевірки / застосування штрафних санкцій вже зупинено на підставі пункту 52 прим 2 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПK України. В подальшому відлік строку у 1095 днів, передбачений статтею 102 ПК України для проведення перевірки/застосування штрафних (фінансових) санкцій відновлюється з 01 серпня 2023 року. Таким чином до проведення камеральної перевірки (15 листопада 2024 року) з моменту відновлення перебігу строків давності (01 серпня 2023 року) минуло 472 дні, до винесення спірних податкових повідомлень-рішень (02 грудня 2024 року) - 489 днів.

Отже, твердження позивача про порушення строку давності (1095 днів), встановленого для проведення перевірки та застосування за її результатами до нього штрафних (фінансових) санкцій є необґрунтованим. Контролюючий орган під час проведення перевірки та реалізації її результатів діяв у межах повноважень, у спосіб передбачений чинним податковим законодавством та в межах строку у 1095 днів, встановленого пунктом 102.1 статті 102 ПК України.

Щодо посилання позивача на висновки Верховного Суду сформовані у постанові від 24 липня 2023 року у справі № 821/850/18 треба зазначити, що ці висновки стосувались питання початку відліку строків давності, встановлених статтею 102 ПК України, а саме з якою подією пов`язується початок відліку такого строку: із останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань чи з днем фактичної сплати позивачем узгодженої у минулих роках суми податкового (грошового) зобов`язання. У той же час, в межах розгляду цієї справи Верховним Судом не надавалась оцінка строкам давності, визначеним статтею 102 ПК України з урахуванням обставин, наявних у цій справі, зокрема зупиненню таких строків спричиненого COVID-19 та подальше введення воєнного стану в Україні, які мали визначальний вплив на нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, оскільки законодавець, оперативно реагуючи на ці зміни суспільного життя, вносив зміни, зокрема, до податкового законодавства.

Щодо посилання позивача на неможливість своєчасно виконувати ним податковий обов`язок та рішення у справі № 360/633/24, яке набрало законної сили, відповідач зазначив наступне.

На думку позивач, він звільнений від обов`язку своєчасно виконувати податковий обов`язок в силу положень підпункту 69.1 пункту 69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України, однак, слід зауважити, що: по-перше, податкове правопорушення щодо несвоєчасної сплати узгоджених сум податкового зобов`язання вчинене позивачем у період січень - листопад 2021 року. Тобто на час вчинення не існувало підстав, якими позивач обґрунтовує неможливість своєчасно виконувати податковий обов`язок та відповідно відсутність підстав для притягнення його до відповідальності; по-друге, Закон України від 03 березня 2022 року № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» (далі - Закон № 2118- ІХ), яким власне і було доповнено підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України пункту 69 щодо впровадження процедури повідомлення платниками податків про неможливість виконувати ними податковий обов`язок, набрав законної сили - 07 березня 2022 року. Цей закон ретроспективної дії в часі не має, тому жодним чином не може розповсюджуватись на подію податкового правопорушення, яке вчинено протягом січня - листопада 2021 року; по-третє, приписи підпункту 69.1 пункту 69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України стосуються обставин, які відбулись після набрання законної сили Законом № 2118-ІХ (07 березня 2022 року), та нерозривно пов`язані із введенням в Україні воєнного стану - 24 лютого 2022 року, в той же час зазначений підпункт не містить застережень щодо притягнення до відповідальності за податкові правопорушення вчиненні до введення воєнного стану. Метою запровадження зазначеної норми є убезпечення платників податків, які постраждали від негативних наслідків збройної агресії від застосування штрафів, у зв`язку із несвоєчасним поданням звітності, сплати податків тощо, пов`язаними зі збройною агресією. У той же час, спірними податковими повідомленнями - рішення до позивача застосовано штрафні ( для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Зазначеним рішенням визнано протиправним та скасовано рішення відмову Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 2059/6/35-00-04-04 від 02 грудня 2022 року щодо можливості своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку. Зобов`язано Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повторно розглянути заяву ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» № 01/ ПП-118 від 29 вересня 2022 року, а відповідність ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» положенням застосування підпункту 69.28 пункту 69 підрозд. 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України та прийняти рішення з урахуванням висновків суду, викладених у цьому рішенні.

Однак, обставині розглянуті судом у справі № 360/633/24 не мають жодного відношення до предмету доказування у розглядуваній справі. У межах справи № 360/633/24 судом враховані події, які відбулись з позивачем після введення воєнного стану. Враховуючи вищенаведене і той факт, що доводи наведені позивачем не спростовують висновків акта перевірки про встановлені порушення ГУ ДПС у Луганській області вважає, що податкові повідомлення-рішення прийняті у відповідності до норм чинного законодавства.

На підставі вказаного ГУ ДПС у Луганській області просить відмовити у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот».

Ухвалою суду від 14 січня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДПС у Луганській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

03 лютого 2025 року від ГУ ДПС у Луганській області надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків в ході повторного розгляду заяви що ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» від 29 вересня 2022 року № 01/ПП-118 на виконання постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року у справі № 360/633/24, було прийнято попереднє рішення від 24 жовтня 2024 року № 32312/6/35-00-04-04-26 згідно з яким, у зв`язку з недостатністю документів, що підтверджують неможливість виконання платником податків податкових обов`язків, запропоновано надати додаткові документи на підтвердження зазначених у заяві підстав неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Вказане попереднє рішення було направлено відповідно до вимог статті 42 ПК України на адресу, зазначену для листування ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот»: вул. Героїв Холодного Яру, 72, м. Черкаси, Черкаська область, 18014, рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та повернуто у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків в ході повторного розгляду документів та на підставі інформаційних баз даних ДПС було встановлено, що ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» в електронному вигляді проводить облік руху грошових коштів, їх перерахування, у тому числі до бюджету на сплату податків та на виплату заробітної плати, формує податкові накладні, що потребує документального підтвердження, реєструє їх у ЄРПН, частково подає до контролюючого органу податкову звітність, щомісячно нараховує та виплачує заробітну плату застрахованим особам.

На підставі вказаного, Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за результатом повторного розгляду заяви ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» від 29 вересня 2022 року № 01/ПП-118 прийнято рішення від 03 грудня 2024 року № 3838/6/35-00-04-04, яким встановлено можливість своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку.

З урахуванням вказаного і того, що наведені позивачем доводи не спростовують висновків акта перевірки про встановлені порушення, ГУ ДПС у Луганській області вважає, що спірні податкові повідомлення-рішення прийнято у відповідності до норм чинного законодавства.

11 лютого 2025 року ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» подано до суду додаткові пояснення, в яких заначено, що товариство не отримувало рішення Північного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків від 03 грудня 2024 року №3838/6/35-00-04-04 і не мало можливості реалізувати своє право щодо оскарження цього рішення в установленому законом порядку. Таким чином, вказане рішення, станом на дату отримання спірного податкового повідомлення-рішення, не надавало ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» статусу платника податків, який має можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, а, отже, і не могло бути застосоване відповідачем в якості підстави для винесення податкового повідомлення-рішення і застосування щодо позивача відповідальності за порушення податкового законодавства.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд встановив наступне.

ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» (ідентифікаційний код 33270581, місцезнаходження: 93403, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Пивоварова, 5) є юридичною особою, яке зареєстровано виконавчим комітетом Сєвєродонецької міської ради 24 грудня 2004 року № 0000337, основним видом діяльності є: 20.15 Виробництво добрив і азотних сполук.

15 листопада 2024 року на підставі підпункту 20.1.4, пункту 20.1, статті 20 розділу І, пункту 75.1, статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу II ПК України проведено камеральну перевірку ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» щодо порушення термінів сплати (перерахування) узгодженої суми податкових зобов`язань з рентної плати за спеціальне використання води по коду платежу 13020100 (код території UA0010163), які сплачені у періоді січень 2021 року - грудень 2021 року.

При перевірці використано: податкові декларації з рентної плати за спеціальне використання води (код території UA0010163 - Сєвєродонецька ТГ) (Додаток 5. Розрахунок з рентної плати за спеціальне використання води): від 06 листопада 2020 року № , від 06 листопада 2020 року № , від 06 листопада 2020 року № , від 04 лютого 2021 року № , від 07 травня 2021 року № , від 07 травня 2021 року № , від 09 листопада 2021 року № , від 09 листопада 2021 року № надані засобами електронного зв`язку, бази даних Податкової служби України.

За результатами перевірки складено акт від 15 листопада 2024 року № 926/12-32-04-03-05/33270581, висновками якого встановлено порушення ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот»: у періоді сплати січень 2021 року - грудень 2021 року встановлено порушення термінів сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з рентної плати за спецiальне використання води по коду платежу 13020100 (код території UA0010163), визначених пунктом 57.1 статті 57, пунктом 257.5 статті 257 ПК України у розмірі 581164,14 грн, з них: із затримкою до 30 календарних днів у розмірі 351987,74 грн, із затримкою більше 30 календарних днів у розмірі 229176,44 грн, який надіслано в Електронний кабінет платника, та отримано згідно з квитанцією про доставку - 15 листопада 2024 року о 12:08.

На підставі висновків акта перевірки від 15 листопада 2024 року № 926/12-32-04-03-05/33270581 контролюючим органом було винесено податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 02 грудня 2024 року № 1086/12-32-04-03, яким зобов`язано сплатити штраф у розмір 5 % у розмірі 17599,09 грн, за затримку до 30 календарних днів сплати грошового зобов`язання у розмірі 351987,74 грн і № 1087/12-32-04-03, яким зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10 % у розмірі 22917,64 грн, за затримку понад 30 календарних днів сплати грошового зобов`язання у розмірі 229176,44 грн.

Підставою для винесення податкового повідомлення-рішення від 02 грудня 2024 року № 1086/12-32-04-03 згідно із розрахунком штрафних (фінансових) санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання відповідно до статті 124 ПК України податковим органом зазначено сплату з рентної плати за спеціальне використання води:

- за податковою декларацією від 04 лютого 2021 року, граничний термін сплати - 19 лютого 2021 року, дата фактичної сплати - 25 лютого 2021 року, кількість днів затримки - 6, сума податкового боргу - 108175,10 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 5408,755 грн;

- за податковою декларацією від 04 лютого 2021 року, граничний термін сплати - 19 лютого 2021 року, дата фактичної сплати - 25 лютого 2021 року, кількість днів затримки - 6, сума податкового боргу - 6413,33 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 320,6665 грн;

- за податковою декларацією від 07 травня 2021 року, граничний термін сплати - 20 травня 2021 року, дата фактичної сплати - 04 червня 2021 року, кількість днів затримки - 15, сума податкового боргу - 181432,10 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 9071,604 грн;

- за податковою декларацією від 07 травня 2021 року, граничний термін сплати - 20 травня 2021 року, дата фактичної сплати - 04 червня 2021 року, кількість днів затримки - 15, сума податкового боргу - 91,60 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій- 4,58 грн;

- за податковою декларацією від 09 листопада 2021 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2021 року, дата фактичної сплати - 29 листопада 2021 року, кількість днів затримки - 10, сума податкового боргу - 1003,90 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 50,195 грн;

- за податковою декларацією від 09 листопада 2021 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2021 року, дата фактичної сплати - 29 листопада 2021 року, кількість днів затримки - 10, сума податкового боргу - 40066,10 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 2003,305 грн;

- за податковою декларацією від 09 листопада 2021 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2021 року, дата фактичної сплати - 29 листопада 2021 року, кількість днів затримки - 10, сума податкового боргу - 14805,60 грн, розмір штрафу - 5 %, сума штрафних санкцій - 740,28 грн.

Підставою для винесення податкового повідомлення-рішення від 02 грудня 2024 року № 1087/12-32-04-03 згідно із розрахунком штрафних (фінансових) санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання відповідно до статті 124 ПК України податковим органом зазначено сплату з рентної плати за спеціальне використання води:

- за податковою декларацією від 06 листопада 2020 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2020 року, дата фактичної сплати - 28 січня 2021 року, кількість днів затримки - 70, сума податкового боргу - 31741,64 грн, розмір штрафу - 10 %, сума штрафних санкцій - 3174,164 грн;

- за податковою декларацією від 06 листопада 2020 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2020 року, дата фактичної сплати - 28 січня 2021 року, кількість днів затримки - 70, сума податкового боргу - 82847,36 грн, розмір штрафу - 10 %, сума штрафних санкцій - 8284,736 грн;

- за податковою декларацією від 06 листопада 2020 року, граничний термін сплати - 19 листопада 2020 року, дата фактичної сплати - 18 лютого 2021 року, кількість днів затримки - 91, сума податкового боргу - 114587,44 грн, розмір штрафу - 10 %, сума штрафних санкцій - 11458,74 грн.

Означені податкові повідомлення-рішення надіслані супровідним листом від 03 грудня 2024 року № 13370/6/12-32-04-03-05 в Електронний кабінет платника та отримані згідно з квитанцією про доставку - 03 грудня 2024 року о 15:48.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2024 року у справі № 360/633/24, з урахуванням змін внесених постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року, визнано протиправним і скасовано рішення - відмову Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 02 грудня 2022 року № 2059/6/35-00-04-04 щодо можливості своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку та зобов`язано Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повторно розглянути заяву ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» від 29 вересня 2022 року № 01/ПП-118 про неможливість своєчасного виконання своїх податкових обов`язків, з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.

Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за результатом повторного розгляду заяви що ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» від 29 вересня 2022 року № 01/ПП-118 на виконання судового рішення у справі № 360/633/24, прийнято рішення від 03 грудня 2024 року № 3838/6/35-00-04-04, яким встановлено можливість своєчасного виконання ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» свого податкового обов`язку.

Вирішуючи правомірність прийняття спірного рішення, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 6.1 статті 6 ПК України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Підпункт 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлює, що грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

У підпункті 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податкове зобов`язання - це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно з пунктом 15.1 статті 15 ПК України платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи (підпункт 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України).

Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи (пункт 36.1 статті 36 ПК України).

Відповідно до пункту 36.5 статті 36 ПК України відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Виконанням податкового обов`язку визнається сплата у повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк (пункт 38.1 статті 38 ПК України).

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому строк дії воєнного стану в Україні продовжувався та є чинним на теперішній час.

Отже, в Україні діє воєнний стан, правовий режим якого визначається Законом України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» .

Підпунктом 14.1.217 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що рентна плата - це загальнодержавний податок, який справляється за користування надрами для видобування корисних копалин; за користування надрами в цілях, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин; за користування радіочастотним ресурсом України; за спеціальне використання води; за спеціальне використання лісових ресурсів; за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами природного газу та аміаку територією України.

Пунктом 49.1 статті 49 ПК України встановлено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені ПК України строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений ПК України звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог ПК України подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності (пункт 49.2 статті 49 ПК України).

Підпунктом 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України визначено, що податкові декларації крім випадків, передбачених ПК України, подаються за базовий звітний (податковий)період, що дорівнює: календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно з підпунктом 49.18.6 пункту 49.18 статті 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених ПК України, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток (у тому числі платників частини чистого прибутку (доходу)), для податкової декларації (у тому числі розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку), яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних; 3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах; 4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні»; 5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу; 6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки; 7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу; 8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу; 9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу; 10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу; 11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти; 12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.

Статтею 76 ПК України визначено порядок проведення камеральної перевірки.

Пунктом 76.1 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 76.3 статті 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.7 статті 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (підпункт 86.7.1 пункт 86.7 статті 86 ПК України).

Підпунктом 86.7.2 пункту 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про дату, час та місце/спосіб розгляду матеріалів перевірки, у тому числі в режимі відеоконференції. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Інформація (повідомлення) про розгляд контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, матеріалів перевірки в режимі відеоконференції надсилається платнику податків в електронному вигляді в електронний кабінет.

Платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, про що зазначає у поданих запереченнях. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податків має право надавати письмові (крім випадків розгляду матеріалів перевірки у режимі відеоконференції) та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду (підпункт 86.7.3 пункту 86.7 статті 86 ПК України).

Пунктом 120.1 статті 120 ПК України визначено, що за неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 ПК України) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено ПК України, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Ті самі дії, вчинені платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 1020,00 грн за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Порядок і умови сплати рентної плати унормовано у розділі IX «Рентна плата» ПК України, у якому знаходиться стаття 255 ПК України, яка деталізує порядок сплати рентної плати за спеціальне використання води.

Відповідно до пункту 255.1 вказаної статті платниками рентної плати за спеціальне використання води є:

- первинні водокористувачі - суб`єкти господарювання незалежно від форми власності: юридичні особи, їх філії, відділення, представництва, інші відокремлені підрозділи без утворення юридичної особи, постійні представництва нерезидентів, а також фізичні особи-підприємці, які використовують та/або передають вторинним водокористувачам воду, отриману шляхом забору води з водних об`єктів;

- суб`єкти господарювання незалежно від форми власності: юридичні особи, їх філії, відділення, представництва, інші відокремлені підрозділи без утворення юридичної особи, постійні представництва нерезидентів, а також фізичні особи-підприємці, які використовують воду для потреб гідроенергетики, водного транспорту і рибництва.

Об`єктом оподаткування рентною платою за спеціальне використання води є фактичний обсяг води, який використовують водокористувачі (пункт 255.3 статті 255 ПК України).

При цьому у пункті 255.4 статті 255 ПК України перелічені напрямки постачання води, за яку рентна плата за спеціальне використання води не справляється, тобто, випадки, за яких платник податків звільняється від сплати рентної плати за обсяги води, що використовуються на зазначені у вказаному пункті потреби. Зокрема, рентна плата не справляється за воду, що використовується для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб населення (сукупності людей, які знаходяться на даній території в той чи інший період часу, незалежно від характеру та тривалості проживання, в межах їх житлового фонду та присадибних ділянок), у тому числі для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та платників єдиного податку (пункт 255.4.1 пункту 255.4 статті 255 ПК України).

Пункт 255.5 статті 255 ПК України встановлює відповідні розміри ставок рентної плати за спеціальне водокористування.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами камеральної перевірки складено акт від 15 листопада 2024 року № 926/12-32-04-03-05/33270581, яким встановлено порушення ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» термінів сплати узгодженого грошового зобов`язання по рентній платі за спеціальне використання води, згідно з пунктом 57.1 статті 57 і пунктом 257.5 статті 257 ПК України по деклараціям за 3, 4 квартали 2020 року, 1, 3 квартали 2021 року з затримкою від 6 до 91 дня.

Позивачем факт несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання по рентній платі за спеціальне використання води не заперечується.

Щодо твердження позивача про порушення відповідачем строків проведення перевірки по термінам сплати узгоджених зобов`язань, суд зазначає наступне.

Згідно з абзацами першим-третім пункту 102.1 статті 102 ПK України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 статті 102 ПК України, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених ПK України, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки oпepaції відповідно до статей . 39 i 39-2 ПK України), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 ПK України, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному aбo судовому порядку.

Специфіка застосування штрафної санкції відповідно до статті 124 ПК України полягає у тому, що вона нараховується контролюючим органом на сплачену узгоджену суму податкового зобов`язання. Тобто, базою визначення суми штрафних санкцій є сума, яка фактично сплачена, а не сума податкового боргу, або сума грошового зобов`язання у повному обсязі.

Отже, з урахуванням того, що обов`язковою умовою для застосування до платника податку штрафної (фінансової) санкції на підставі статті 124 ПК України є сплата грошового зобов`язання або факт погашення податкового боргу, то відлік строку давності для застосування штрафної (фінансової) санкції за порушення правил сплати (перерахування) узгодженої суми грошового зобов`язання починається з дня, наступного за днем фактичної сплати такого грошового зобов`язання.

Аналіз чинного правового регулювання відповідальності за порушення строків сплати податків дає підстави для висновку, що датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф - є дата сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання.

Отже, датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, як в частині проведення податковим органом камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання, так і застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України за несвоєчасну сплату платником податків узгодженого грошового зобов`язання, - є дата фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.

Аналогічний за змістом правовий висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 11 листопада 2022 року у справі № 200/6441/20-а, від 23 серпня 2023 року у справі № 360/1844/20 і від 24 липня 2023 року у справі № 821/850/18.

Крім того, треба враховувати, що Законом України від 17 березня 2020 року № 533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 18 березня 2020 року, до ПК України внесено зміни.

Зокрема, підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» доповнено пунктами 52-1 - 52-5. Згідно з пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX ПК України (зі змінами, внесеними Законом України від 13 травня 2020 року № 591-IX, який набрав чинності 29 травня 2020 року), на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупинений перебіг строків давності, передбачених статтею 102 Кодексу.

Отже, ПК України встановив зупинення перебігу усіх строків давності, встановлених статтею 102 ПК України, на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19).

Пункт 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначає умови спрощення адміністративної процедури у період дії карантину. При цьому положення абзацу десятого щодо зупинення строків давності носить компенсаторний характер та слугує меті забезпечення можливості продовження адміністративних процедур після закінчення карантину.

Разом з тим, до завершення карантину, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України від 03 березня 2022 року № 2118-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», який набрав чинності 07 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).

Цим Законом підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Крім того, Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений і підпунктом 69.9 пункту 69 такого змісту: «для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

У подальшому, Верховна Рада України прийняла Закон України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі - Закон № 2120-IX), який набрав чинності 17 березня 2022 року, відповідно до якого дія пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України зупиняється на період дії воєнного, надзвичайного стану.

Законом № 2120-IX запроваджувалась альтернативна норма щодо зупинення перебігу строків, зокрема статтю 102 ПК України доповнено пунктом 102.9 наступного змісту: «На період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

У подальшому прийнято Закон України від 12 травня 2022 року № 2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (далі - Закон № 2260-IX), який набрав законної сили 27 травня 2022 року, та яким пункт 102.9 статті 102 ПК України доповнено словами: «крім випадків, передбачених цим Кодексом» та змінено редакцію підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, виклавши його наступним чином: «для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

- дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;

- строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені;

- строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок».

Відповідно, з набранням 27 травня 2022 року чинності Законом № 2260-IX діяло загальне правило пункту 102.9 статті 102 ПК України про зупинення перебігу строків згідно ПК України, з якого могли передбачатися виключення, та підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з наступними змінами та доповненнями), який фактично повторював загальне правило та визначав відповідні конкретні виключення з нього, які не стосувалися перебігу строку нарахування контролюючим органом податкового зобов`язання з земельного податку фізичних осіб.

Суд звертає увагу, що зупинення перебігу позовної давності означає, що в період існування вказаних обставин позовна давність не обчислюється, від дня припинення цих обставин перебіг позовної давності продовжується з урахуванням часу що минув до його зупинення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19 висловила позицію про те, що зупинення перебігу позовної давності має тимчасовий характер, коли до її строку не зараховується час існування визначених законодавством обставин, за наявності яких цей строк не спливає.

Проте, 01 серпня 2023 року набрав чинності Закон України від 30 червня 2023 року № 3219-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» (далі - Закон № 3219-IX), яким пункт 102.9 статті 102 ПК України виключено, а редакцію підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України викладено наступним чином:

«Тимчасово, до 01 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім виключень, які не стосуються перебігу строку нарахування контролюючим органом податкового зобов`язання з земельного податку фізичних осіб».

Отже, з 01 серпня 2023 року остаточно скасовано зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, яке було запроваджено в зв`язку з дією правового режиму воєнного стану.

З вищевказаного вбачається, що перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи фактично було зупинено у період з 18 березня 2020 року по 16 березня 2022 року - у зв`язку з дією карантину, та з 17 березня 2022 року по 31 липня 2023 року - у зв`язку з дією правового режиму воєнного стану.

Тобто, узагальнено, перебіг строків давності, передбачених статтею 102 ПК України, зупинено з 18 березня 2020 року по 31 липня 2023 року (включно), у зв`язку з чим з 01 серпня 2023 року перебіг строку відновився.

Таким чином, з 01 серпня 2023 року для платників податків та контролюючих органів відновлено перебіг строків, визначених ПК України та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вказане свідчить про дотримання відповідачем строків проведення камеральної перевірки та застосування за її результатами штрафних (фінансових) санкцій до позивача, з урахуванням періоду зупинення такого строку давності.

Щодо твердження позивача про його звільнення від обов`язку своєчасного виконання податкових обов`язків відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, суд зазначає наступне.

Так, з метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу Російської Федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України від 03 березня 2022 року № 2118-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», який набрав чинності 07 березня 2022 року.

Вказаним Законом підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Так, відповідно до пункту 69.1 підпункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (підпункт 69.9 пункту 69).

Законом від 24 березня 2022 року № 2142-IX внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

У подальшому Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27 травня 2022 року, підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції: «У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні».

У цій справі судом установлено, що камеральна перевірка охоплювала період січень - грудень 2021 року, та цією перевіркою було встановлено порушення позивачем термінів сплати узгодженої суми грошових зобов`язань.

Зокрема, перевіркою встановлені наступні фактичні дати сплати узгодженого податкового зобов`язання: 28 січня 2021 року (за деклараціями від 06 листопада 2020 року № № , з граничним терміном сплати 19 листопада 2020 року); 18 лютого 2021 року (за декларацією від 06 листопада 2020 року № з граничним терміном сплати 19 листопада 2020 року); 25 лютого 2021 року (за декларацією від 04 лютого 2021 року № з граничним терміном сплати 19 лютого 2021 року); 04 червня 2021 року (за деклараціями від 07 травня 2021 року № № , з граничним терміном сплати 20 травня 2021 року); 29 листопада 2021 року (за деклараціями від 09 листопада 2021 року).

Таким чином, на час вчинення позивачем податкового правопорушення не існувало підстав, на які він посилається щодо неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку, оскільки несвоєчасна сплата узгодженого податкового зобов`язання відбулась до введення на території України воєнного стану та до доповнення ПК України новим пунктом 69, на який посилається позивач.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 02 грудня 2024 року № 1086/12-32-04-03 форма «Ш» і від 02 грудня 2024 року № 1087/12-32-04-03 форма «Ш», діяв на підставі та у межах чинного законодавства України, а отже позовні вимоги є необґрунтованими.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

За правилами статті 139 КАС України понесені позивачем витрати у вигляді судового збору за подання цього позову покладаються на позивача та відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» (ідентифікаційний код 33270581, місцезнаходження: вул. Пивоварова, 5, м. Сіверськодонецьк, Луганська область, 93403) до Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код 44082150, місцезнаходження: вул. Енергетиків, 72, м. Сіверськодонецьк, Луганська область, 93401) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Кисіль