Справа № 440/8774/24
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті касаційного провадження

12 лютого 2025 року

м. Київ

справа №440/8774/24

адміністративне провадження № К/990/3208/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Шарапи В.М., Берназюка Я.О.,

перевірив касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.01.2025 у справі за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач, скаржник) звернувся до суду з позовом до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (далі - ГУПФУ в Полтавській області), в якому просив:

визнати протиправними дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях у підготовці і наданні до ГУПФУ в Полтавській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2024 для перерахунку пенсії;

зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях на підставі отриманої інформації про розмір грошового забезпечення по посаді начальника відділу урядового Фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України станом на 01.01.2024, підготувати та надати до ГУПФУ в Полтавській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2024, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням, виходячи з розміру 1762,00 грн та визначеного шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії (з урахуванням отриманої інформації з Відділу урядового Фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в м. Полтаві по посаді начальника відділу станом на 01.01.2024), у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію відповідно до абзацу п`ятого пункту 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45, у редакції, чинній до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2024.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 24.09.2024, яке залишено без змін Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.01.2025, у задоволені позову відмовлено.

24.01.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій скаржник просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.09.2024, постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.01.2025, прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Як на підставу касаційного оскарження скаржник покликається на пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку).

Скаржник вважає, що суди першої та апеляційної не з`ясували предмет спору, не надали оцінки доказам, при прийнятті рішень застосували норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, що викладені у постанові Верховного Суду від 05.03.2024 № Пз/990/6/23 (№ 380/19324/23) - щодо розміру надбавки за особливості проходження служби та премії, які зазначаються у довідках про грошове забезпечення військовослужбовців, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та інших постановах Верховного Суду від 04.02.2019 № Пз/9901/58/18 (№ 240/5401/18); від 17.12.2019 № Пз/9901/20/19 (№ 160/8324/19) та від 16.12.2024 № Пз/990/11 /24 (№ 400/6254/24).

Перевіривши касаційну скаргу та документи, додані до неї, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно з пунктами 3, 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є: справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У цій справі оскаржуються дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях щодо відмови в оформленні довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії з 01.02.2024, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення.

Полтавський окружний адміністративний суд в ухвалі від 29.07.2024 про відкриття провадження вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Доведення вищезазначених обставин та, відповідно, права на касаційне оскарження судових рішень у справах незначної складності, покладається на особу, яка подає касаційну скаргу.

Вказані критерії прийнятності касаційної скарги встановлені задля можливості забезпечення Верховним Судом ключової мети касаційного перегляду - виправлення судових помилок та усунення недоліків судочинства, що призвели до порушення прав учасників справи. Тобто касаційний перегляд за своєю сутністю має екстраординарний характер і спрямований на забезпечення основоположних гарантій справедливого судового розгляду, які становлять зміст конституційного принципу верховенства права.

Оцінивши доводи касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що скаржником не доведено існування обставин, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Скаржник в касаційній скарзі фактично зазначає про необхідність здійснити переоцінку встановлених судом у справі обставин, а також надати перевагу одним доказам над іншими, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції згідно з положеннями частини другої статті 341 КАС України.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію «суду права», що розглядає справи, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є «судом фактів».

Зазначене узгоджується з Рекомендаціями № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07.02.1995, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги в суд третьої інстанції повинні подаватися в першу чергу у рамках таких справ, які заслуговують третього судового розгляду, наприклад справи, які будуть розвивати право або які будуть сприяти однаковості тлумачення закону. Їх коло може бути також обмежене скаргами по тих справах, які стосуються питань права, які мають значення для всього суспільства в цілому. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування того, чому її справа буде сприяти досягненню таких цілей.

Враховуючи викладені вимоги КАС України, для можливості відкриття провадження у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, у касаційній скарзі скаржник має обґрунтовано зазначити підстави, вказані у підпунктах «а»-«г» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Суд вважає, що скаржник не довів наявність підстав, вказаних у підпунктах «а»-«г» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України у цій справі.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 як на підставу касаційного оскарження посилається на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України та зазначає, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм процесуального права виключно в таких випадках, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.Суд не приймає посилання скаржника на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 05.03.2024 у зразковій справі № 380/19324/23, оскільки такий висновок хоч і є подібним до даних правовідносин, однак ухвалений за інших фактичних обставин, у різні періоди часу та з урахуванням різного законодавчого регулювання та його застосування.

Так за результатом розгляду справи № 380/19324/23 Велика Палата Верховного Суду у постанові 23 травня 2024 року, залишивши без змін рішення Верховного Суду від 05 березня 2024 року, дійшла висновку, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Закон № 2262-XII) на виконання рішення суду, у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у постанові КМУ № 704, на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.

Верховний Суд також вказав, що висновки в цій зразковій справі підлягають застосуванню в адміністративних справах щодо звернення до суду осіб, пенсія яким призначена відповідно до Закону № 2262-XII, з позовами до територіальних центрів комплектації та соціальної підтримки з вимогами щодо надання довідок про розмір грошового забезпечення, які видаються на виконання рішень судів у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у постанові КМУ № 704, на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, із зазначенням відсоткових показників надбавки за особливості проходження служби та премії, які було визначено Міністром оборони України на відповідний рік.

Колегія суддів звертає увагу, що Верховний Суд, ухвалюючи рішення у зразковій справі, встановив, що за прирівняною посадою, яку обіймав позивач на час призначення пенсії, станом на 01 січня 2020, 2021, 2022 років виплачувалась надбавка за особливості проходження служби в розмірі 65% посадового окладу з урахуванням окладу за військове звання та премія в розмірі 35% посадового окладу, розміри яких встановлено та доведено командувачам видів (родів військ, сил) телеграмами Департаменту фінансів Міністерства оборони України від 14 січня 2020 року № 248/291, від 27 січня 2021 року № 248/612 та від 19 січня 2022 року № 248/269.

Висновки Верховного Суду зроблені на підставі доказів, зокрема, копій рішень Міністра оборони України щодо встановлення розмірів виплати надбавки за особливості проходження служби та премії військовослужбовцям Збройних Сил України; листа Міністерства оборони України від 23 лютого 2024 року № 220/74/358, яким повідомлено, що за відповідною (прирівняною) посадою до посади начальника управління - начальника робіт Львівського територіального інженерно-будівельного управління встановлювався посадовий оклад за 30 тарифним розрядом та за відповідною (прирівняною) посадою станом на 01 січня 2020, 2021, 2022 років виплачувалась надбавка за особливості проходження служби (у розмірі 65% посадового окладу з урахування окладу за військове звання) та премія (в розмірі 35% посадового окладу).

Натомість у справі, рішення у якій пропонується переглянути в касаційному порядку, вирішується питання складання та подання довідки Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях на підставі отриманої інформації про розмір грошового забезпечення по посаді начальника відділу урядового Фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України станом на 01.01.2024 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням, виходячи з розміру 1762,00 грн та визначеного шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію відповідно до абзацу п`ятого пункту 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45, у редакції, чинній до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Отже, справа № 440/8774/24 не є типовою до умов застосування, передбачених висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05 березня 2024 року у зразковій справі № 380/19324/23.

Також колегією суддів не може бути прийнято до уваги посилання на висновки Верховного Суду, викладені у рішеннях від 16.10.2019 у зразковій справі № 240/5401/18 (предмет спору стосувався відсоткового значення розміру пенсії при здійсненні її перерахунку військовослужбовцю з 01 січня 2018 року), від 24.06.2020 у зразковій справі № 160/8324/19 (предмет спору стосувався видачі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»), від 16 грудня 2024 року у зразковій справі № 400/6254/24 (предмет спору стосувався правомірності дій пенсійного органу щодо припинення виплати щомісячної доплати, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб», за наслідками проведеного перерахунку пенсії на виконання судового рішення), оскільки обставини цієї справи та справ, зазначених скаржником з метою обґрунтування підстави касаційного оскарження, виникли за різних фактичних обставин, у різні періоди часу та з урахуванням різного законодавчого регулювання та його застосування.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на наведене, Суд вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтями 328, 333, 359 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.01.2025 у справі за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя - доповідач: С.М. Чиркін

Судді: В.М. Шарапа

Я.О. Берназюк