Справа № 753/2824/25
Суддя: Мицик Ю. С.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2824/25
провадження № 2-а/753/139/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Міністерство оборони України про визнання дій протиправним, скасування постанов про адміністративне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

06.02.2025 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Міністерство оборони України за вимогами якої позивач просить суд:

1.визнати неправомірними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо видачі позивачу повістки від 23.01.2025 за № 2258801 та постанов № 52 та № 53;

2.скасувати постанови № 52 та № 53 від 27.01.2025 та інші документи видані позивачу від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП;

3.встановити, яким чином особа з назвою ІНФОРМАЦІЯ_2 встановили паспортні дані фізичної особи ОСОБА_1 , якщо паспорт був відсутній;

4.допитати у якості свідків позивача та осіб з назвою ІНФОРМАЦІЯ_2 , які склали: повістку № 2258801, постанови № 52 та №53 від 27.01.2025, а саме лейтенанта ОСОБА_2 ;

5.зобов`язати Міністерство оборони України надати правовстановлюючі документи: Міністерство оборони України та юридичної особи з назвою ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

6.відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі та покласти всі витрати на Міністерство оборони України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 10.02.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С.

Перевіривши матеріали позовної зави та долучених до неї документів, судом встановлено такі недоліки.

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з тим, позивачем у позовній заяві не зазначено: поштовий індекс відповідача; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта позивача; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та третьої особи.

Частиною 1 статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають у спірні правовідносини.

Вимога позову про скасування постанови № 52 та № 53 від 27.01.2025 та інші документи видані позивачу від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП (згідно прохальної частини позовної заяви) неконкретизована, зокрема, не зазначено, які інші документи позивач просить скасувати, не вказані їх реквізити.

Таким чином позивачу слід уточнити вказану вимогу позову.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду позивач просить відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Тобто, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є врахування майнового стану сторони.

Відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Разом з тим, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не містить будь-якого обгрунтування, тому заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (станом на 01 січня 2025 року - 3028,00 грн).

Частина 5 статті 242 КАС України передбачає, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, яку оприлюднено 28 квітня 2020 року, відступила від правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та сформулювала позицію про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2025 року 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,60 грн (0,2* 3028,00 грн).

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем при подачі даного позову заявлено три позовні вимоги немайного характеру - про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності № 52 від 27.01.2025, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності № 53 від 27.01.2025 та про визнання дій неправомірними.

Виходячи із заявлених позовних вимог, судовий збір підлягає сплаті в розмірі 1816,20 грн за три вимоги немайнового характеру (605,60 грн * 3 = 1816,20 грн).

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду: позовну заяву у новій редакції, яка має відповідати вимогам ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у кількості відповідно до сторін; докази сплати судового збору в розмірі 1816,20 грн.

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Дарниц.р-н/22030101; рахунок UA0026003; банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 101 __________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дарницький районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, згідно з п.1) ч. 4 ст. 169 КАС України така позовна заява повертається позивачеві.

Враховуючи викладене та керуючись Законом України «Про судовий збір», ст. ст. 2, 5, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Міністерство оборони України про визнання протиправною та скасування постанов про адміністративне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу триденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю.С. Мицик