Справа № 340/1704/24
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 340/1704/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Юрко І.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року в адміністративній справі №340/1704/24 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 08.11.2023 року № 79372404, яке винесено відносно платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 );

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 08.11.2023 року № 79432404, яке винесено відносно платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 );

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 08.11.2023 р. № 79422404, яке винесено відносно платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ).

Ухвалою суду від 26 березня 2024 року відкрито провадження по даній справі та призначено до розгляду.

Ухвалами суду від 03 квітня 2024 року, 24 квітня 2024 року задоволено клопотання представників сторін та відкладено розгляд справи.

14 червня 2024 року ухвалою суду дана позовна заява залишена без руху, оскільки суддя встановив, що після відкриття провадження у справі, адміністративний позов подано без додержання вимог, зокрема, порушено строк звернення до адміністративного суду.

21 червня 2024 на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

На обґрунтування пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, позивач зазначив, що не погоджується з ухвалою суду та зазначає, що представником позивача було подано позовну заяву вперше по даній справі 04.03.2024 року на електронну пошту суду, однак розмір файлів перевищував допустимий розмір файлів, які можна додати до позовної заяви в підсистемі «Електронний суд». Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 року по справі № 340/1295/24 позовну заяву було повернуто. Підставою повернення стало те, що адвокат Гулий Андрій Васильович зареєстрував свою електронну пошту в Єдиній судовій інформаційної комунікаційній системі та має особистий електронний кабінет як адвоката в системі «Електронний суд», однак, позовну заяву надіслав на електронну адресу суду. До позовної заяви було додано роздруківку результату перевірки електронного підпису, проте, такий підпис вчинено без використання систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет». Судом було зазначено, що незважаючи на те, що позовна заява засвідчена електронним підписом, проте, подана адвокатом, який має зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд», на електронну пошту суду, то остання не може вважатися позовною заявою, підписаною у встановленому законом порядку. Така позовна заява вважається не підписаною та не приймається до розгляду і повертається особі, яка її подала. Позивач зазначає, що оскільки позовну заяву подати через підсистему «Електронний суд» неможливо через надто великий розмір файлів-додатків до позовної заяви, через електронну пошту також неможливо подати позовну заяву, оскільки ухвалою суду така позовна заява була повернута, представником позивача було роздруковано та подано таку заяву безпосередньо до суду. При цьому, роздрукування позовної заяви потребувало часу, оскільки розмір позовної заяви з додатками та екземплярами для усіх сторін справи становить орієнтовно 10 000 сторінок, які необхідно роздрукувати та на кожній сторінці проставити засвідчення копій документів відповідно до ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» від 1 вересня 2021 року, представником позивача було підготовлено та подано таку позовну повторно до суду в межах розумного строку, а саме 22.03.2024 року. Відтак, позивач вважає пропущений процесуальний строк на оскарження постанови державного виконавця таким, що підлягає поновленню.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень повернуто позивачу на підставі пункту 1 та 9 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала суду мотивована тим, що відсутня підстава яка б унеможливлювала або ускладнювала можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк та виникла об`єктивно, незалежно від волі особи. Позивачем не оскаржено ухвалу суду про повернення позовної заяви, що свідчить про фактичне визнання ним порушення процесуального порядку звернення до суду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції позивач посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскаржив її в апеляційному порядку. Просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Апеляційна скарга фактично обґрунтована та містить доводи викладені в заяві про усунення недоліків позовної заяви.

Відповідач надав суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, ухвалу суду без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 312 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно зі ст.160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За змістом ч.7, 8 ст. 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частина 6 ст. 18 КАС України передбачає, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч. 8 ст. 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Таким чином, процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС системи.

У свою чергу підпунктом 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України визначено, що окремі підсистеми (модулі ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року №168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд» , підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 згідно з пунктом 10 Положення про ЄСІТС адвокати реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Адвокат як представник позивача міг подати позовну заяву: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Відповідно до матеріалів справи та встановлених обставин, первинна позовна заява повернута позивачу ухвалою суду від 11.03.2024 року з тих підстав, що позовна заява засвідчена електронним підписом, проте, подана адвокатом на електронну пошту суду, який в свою чергу, має зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд».

В свою чергу, враховуючи повернення позовної заяви з вищезазначених підстав та оскільки позовну заяву подати через підсистему «Електронний суд» неможливо, через надто великий розмір файлів-додатків до позовної заяв (орієнтовно 10 000 сторінок), представником позивача було роздруковано та подано повторно позовну заяву безпосередньо до суду в межах розумного строку (22.03.2024 року), при тому, що роздрукування позовної заяви для усіх сторін та проставлення на кожній сторінці засвідчення копій документів потребувало тривалого часу.

Суд першої інстанції у даній справі зазначив, що відсутня підстава яка б унеможливлювала або ускладнювала можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк та виникла об`єктивно, незалежно від волі особи. Позивачем не оскаржено ухвалу суду про повернення позовної заяви, що свідчить про фактичне визнання ним порушення процесуального порядку звернення до суду.

Однак, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що суд першої інстанції, зазначаючи наведені висновки, припустився надмірного формалізму та не надав належної оцінки доводам позивача.

Суд апеляційної інстанції також враховує те, що Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 5 грудня 2018 року (справа №11-989заі18) зазначила, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Викладені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, дійшов передчасного висновку про неповажність підстав пропуску строку, що призвело до порушення судом першої інстанції норм процесуального права, та, як наслідок, до неправильного вирішення питання. Відтак, ухвала суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 01 липня 2024 року підлягає скасуванню, а справа №340/1704/24 направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 312, 320, 321, 322, 325, КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року в адміністративній справі №340/1704/24 задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року в адміністративній справі №340/1704/24 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції..

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Чабаненко