Справа № 420/26562/24
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2025-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

13 лютого 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/26562/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Шеметенко Л.П., суддів Градовського Ю.М., Турецької І.О., розглянувши питання про повернення апеляційної скарги Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_3 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2024 року.

Ухвалою судді-доповідача П`ятого апеляційного адміністративного суду Шеметенко Л.П. від 17.01.2025 року вказану апеляційну скаргу залишено без руху із наданням апелянту десятиденного строку для направлення на адресу суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1453,44 грн.

Роз`яснено апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, скарга буде повернута скаржнику.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в електронному вигляді надіслана апелянту в його електронний кабінет та доставлена до нього 17.11.2024 року о 14:34 год.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 року відмовлено у задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору. Продовжено скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, визначений ухвалою судді-доповідача П`ятого апеляційного адміністративного суду Шеметенко Л.П. від 17 січня 2025 року, на десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Копія вказаної ухвали в електронному вигляді надіслана апелянту в його електронний кабінет та доставлена до нього 29.01.2025 року о 22:05 год.

07.02.2025 року скаржником через систему «Електронний суд» направлено до суду клопотання, в якому останній просить продовжити строк на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та/або відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі.

В обґрунтування заявленого клопотання апелянт зазначає, що не має можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у даній справі через відсутність коштів на рахунках, призначених для сплати судового збору та відсутності своєчасного фінансування. Апелянт вказує, що вжив заходів задля здійснення оплати судового збору, однак, відповідно до листа Департаменту соціального забезпечення МОУ від 04.11.2024 року, у Міністерстві оборони України вичерпані асигнування на 2024 рік, та наразі триває робота щодо пошуку додаткового фінансування.

На підтвердження викладених у клопотанні обставин, апелянтом надано копію рапорту від 19.12.2024 року, додаткову заявку-розрахунок станом на січень 2025 року, лист Департаменту соціального забезпечення Міноборони України від 04.11.2024 року.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Колегія суддів зазначає, що умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені Законом України від 08.07.2011 №3674-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VІ).

Відповідно до ст. 1, 2 Закону № 3674-VІ судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Відповідно до вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За аналізом наведених норм, колегія суддів зазначає, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Так, у клопотанні апелянт посилається на відсутність відповідного фінансування у Міністерстві оборони України.

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що вказана обставина зазначалась апелянтом у попередньо поданому клопотанні про відстрочення сплати судового збору та судом надавалась оцінка такій обставині.

Колегія суддів наголошує, що якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то відсутність фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 29.08.2022 року по справі № 640/21878/20.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо оплати судових витрат.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

До апеляційної скарги скаржником додано копію рапорту від 19.12.2024 року, додаткову заявку-розрахунок станом на січень 2025 року, лист Департаменту соціального забезпечення Міноборони України від 04.11.2024 року.

Аналогічні докази були додані апелянтом до клопотання про відстрочення сплати судового збору, поданого до суду 27.01.2025 року.

Разом з тим, в ухвалі суду від 29.01.2025 року колегія суддів зазначила, що не приймає до уваги такі докази, оскільки вони не є свідченням про відсутність у апелянта коштів на рахунку, призначеного для сплати судового збору з моменту виникнення права на апеляційне оскарження до моменту подання клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Інших доказів на підтвердження відсутності коштів у НОМЕР_4 на рахунку за КЕКВ 2800 апелянтом до суду не надано.

Таким чином, апелянтом не підтверджено належними та допустимими доказами обставини, які б слугували підставою для задоволення клопотання про відстрочення скаржнику сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі.

За викладених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що заявлене скаржником клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Стосовно клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

В обґрунтування клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, апелянт, як і щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору, зазначає, що на даний час обмежений можливістю сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у даній справі, через відсутність фінансування.

Дослідивши зазначені обставини, колегія суддів зазначає, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо оплати судових витрат.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Разом з тим, колегія суддів вказує, що умовою продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги є наявність доказів того, що після продовження строку будуть усунені обставини, які перешкоджали виконанню рішення суду про залишення апеляційної скарги без руху, однак, доказів щодо вжиття заходів для здійснення сплати судового збору на момент подання клопотання апелянтом не надано.

Також, обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (заява №11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Колегія суддів наголошує, що за клопотанням апелянта останньому вже продовжувався строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Таким чином, зважаючи, що апелянтом не надано належних доказів на підтвердження неможливості виконання ним вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, враховуючи, що продовження апелянту строку на усунення недоліків апеляційної скарги має наслідком затягування судового розгляду справи, що призводить до правової невизначеності учасників цієї справи, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання апелянта та надання додаткового строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі наведеного, зважаючи на те, що скаржником не виконано вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, при наявності у останнього достатнього часу для виконання вимог ухвали та усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги скаржнику.

Керуючись ст.ст. 121, 169, 243, 248, 250, 298, 325, 328, 329 КАС України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотань Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, яку залишено без руху відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_3 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку статті 328 КАС України до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Ю.М. Градовський

Суддя: І.О. Турецька