Справа № 520/2912/25
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2025 р. № 520/2912/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Ольга Горшкова, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до начальника відділу соціального захисту населення Височанської селищної ради Демочко Вікторії Миколаївни, спеціаліста і категорії Височанської селищної ради Федорової Ольги Володимирівни, провідного спеціаліста Височанської селищної ради Радченко Олени Вікторівни, секретаря Височанської селищної ради Мельник Тетяни Сергіївни, Височанської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати голосування депутата Т.С. Мельник, яка обіймає одночасно посаду секретаря Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції»;

- визнати голосування депутата О.В. Радченко, яка обіймає одночасно посаду провідного спеціаліста Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції»;

- визнати голосування депутата О.В. Федорової , яка обіймає одночасно посаду спеціаліста 1 категорії Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції»;

- визнати голосування депутата В.М. Демочки, яка обіймає одночасно посаду начальника відділу Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує аб3.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції»;

- визнати недійсним рішення Височанської селищної ради від 20.12.2024 року Про визначення умов оплати праці Височанського селищного голови, так як воно прийнято з порушенням абз. 3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобіганню корупції».

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пп. 4, 5, ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За змістом частини другої статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Цим способам повинні відповідати і позовні вимоги особи, яка звертається до адміністративного суду.

За змістом ст.ст. 140,141 Конституції України, ст.2 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні (далі Закон №280/97-ВР) місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. Статус голів, депутатів і виконавчих органів ради та їхні повноваження, порядок утворення, реорганізації, ліквідації визначаються законом.

Згідно із ст.ст.5, 10, 25 Закону №280/97-ВР система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад.

Сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Статтею 46 Закону №280/97-ВР установлено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Пунктами 1, 2, 22 частини 1 статті 26 Закону №280/97-ВР установлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, як затвердження регламенту ради; утворення і ліквідація постійних та інших комісій ради, затвердження та зміна їх складу, обрання голів комісій, затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування.

Частиною 4 статті 42 Закону №280/97-ВР визначено, що сільський, селищний, міський голова, зокрема: організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання; оприлюднює затверджені радою програми, бюджет та звіти про їх виконання.

Враховуючи викладене, формою роботи відповідної ради є сесія, яка складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Скликання сесії, підготовка питань для розгляду на пленарних засіданнях, формування порядку денного сесії віднесено до повноважень сільського, селищного, міського голови. При цьому пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися як самим сільським, селищним, міським головою, так і постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Частиною 10 статті 42 Закону №280/97-ВР зазначено, що за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються відкритим поіменним голосуванням більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії, в яких зазначаються результати поіменного голосування, підписуються головою і секретарем комісії. Проекти порядку денного засідань постійної комісії ради, висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Так, позивачем заявлені позовні про визнання голосування депутата Т.С. Мельник, яка обіймає одночасно посаду секретаря Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції», визнання голосування депутата О.В. Радченко, яка обіймає одночасно посаду провідного спеціаліста Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції», визнання голосування депутата О.В. Федорової , яка обіймає одночасно посаду спеціаліста 1 категорії Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує абз.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції», визнаня голосування депутата В.М. Демочки, яка обіймає одночасно посаду начальника відділу Височанської селищної ради на сесії ради 20.12.2024 року щодо умов оплати Височанського селищного голови без зовнішнього контролю цього голосування таким що порушує аб3.3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції».

Поряд із тим, статею 5 КАС України встановлено вичерпний перелік способів захисту порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Таким чином, проаналізувавши норми ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", суд дійшов висновку, що вказані нормативно-правові акти не передбачають процедуру оскарження голосування депутатів селищних рад у обраний позивачем спосіб.

Також, КАС України не передбачає способу захисту прав осіб, які звертаються до суду, шляхом визнанння голосування таким, що порушує чинне законодавство.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, оскільки саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійсненні судочинства за його позовною заявою.

У постановах Верховного Суду України від 01.12.2015 у справі № 800/134/15, від 15.12.2015 у справі № 800/206/15, від 22.10.2020 у справі № 359/630/19 зазначено, окрім іншого, що судовому захисту підлягають порушені права, свободи та інтереси, належні безпосередньо заявникам, та таке порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення, що не дозволяє скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно лише тому, що заявники вважають начебто певні положення норм законодавства впливають на їх правове становище.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб та який відповідає нормам ст. 5 КАС України.

Тобто, вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Відтак, суд звертає увагу позивача, що заявлені ним вимоги, щодо визнання "голосування депутата, таким, що порушує законодавство" не відповідає жодному способу захисту порушеного права, встановлених статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позивачу необхідно обрати спосіб захисту порушеного права, що передбачений ст. 5 КАС України.

Також, позивач заявляє позовні вимоги про визнання недійсним рішення Височанської селищної ради від 20.12.2024 року Про визначення умов оплати праці Височанського селищного голови, так як воно прийнято з порушенням абз. 3 ч.2 ст. 35-1 ЗУ «Про запобіганню корупції».

Так, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Поряд із тим, позивачем не надано до суду копії рішення Височанської селищної ради від 20.12.2024.

Суд критично ставиться до посилання позивача у позовній заяві, що вказане рішення є у публічному доступі на сайті Височанської селищної ради, оскільки законодавць вказав імперативну норму, яка закріплена в ч. 7 ст. 161 КАС України, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Поряд з тим, відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (ч. 2 ст 80КАС України).

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду оригінал або копію оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування, із обов`язковим зазначенням заходів, яких особа що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надатидо суду: 1)уточнену позовну заяву, в якій сформолювати позовні вимоги, відповідно до ст. 5 КАС України, разом із копією для відповідачів, 2)оригінал або копію оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування, із обов`язковим зазначенням заходів, яких особа що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника відділу соціального захисту населення Височанської селищної ради Демочко Вікторії Миколаївни, спеціаліста і категорії Височанської селищної ради Федорової Ольги Володимирівни, провідного спеціаліста Височанської селищної ради Радченко Олени Вікторівни, секретаря Височанської селищної ради Мельник Тетяни Сергіївни, Височанської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду: 1)уточнену позовну заяву, в якій сформолювати позовні вимоги, відповідно до ст. 5 КАС України, разом із копією для відповідачів, 2)оригінал або копію оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування, із обов`язковим зазначенням заходів, яких особа що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ольга ГОРШКОВА