Справа № 520/27074/24
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 р. Справа № 520/27074/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі за текстом також - позивач, ОСОБА_1 ) з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції (далі за текстом також - відповідач, ДПП), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати п. 8 Наказу Департаменту патрульної поліції № 454 від 15 серпня 2024 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» щодо застосування до заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0004189) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції № 2024 о/с від 11 вересня 2024 року про звільнення зі служби в поліції з 11 вересня 2024 року заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0004189);

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 11 вересня 2024 року на службі в поліції на посаді заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь капітана поліції ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 11 вересня 2024 року по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів, включаючи середню заробітну плату за один місяць, що підлягає негайному виконанню;

- постанову в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 з 11 вересня 2024 року на службі в поліції на посаді заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць звернути до негайного виконання;

- компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, ОСОБА_1 , судові витрати на оплату витрат на правову допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржувані накази є незаконними, а тому мають бути скасовані судом, оскільки висновки за результатами службового розслідування, що стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів, є необґрунтованими, так як в поведінці позивача відсутні ознаки дисциплінарного проступку, розслідування проведене неповно та необ`єктивно, без доказів вини позивача у грубому порушенні службової дисципліни, без встановлення обставин, що пом`якшують та скасовують відповідальність ОСОБА_1 . У зв`язку з тим, що звільнення позивача зі служби в поліції є незаконним, то йому має бути компенсований середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 11 вересня 2024 року до дати прийняття рішення у цій справі.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження у справі, запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копію ухвали про відкриття провадження надіслано представникам сторін до їх Електронних кабінетів в системі "Електронний суд" та ними отримано, що підтверджено довідками про доставку електронних листів.

Представником відповідача подано до суду відзив на позов разом з доданими до нього документами, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначаючи, що підстави скасування оскаржуваних наказів, наведені позивачем у позовній заяві, є необґрунтованими та такими, що не підтверджені матеріалами службового розслідування. Звертає увагу, що дисциплінарною комісією вжито всіх передбачених Дисциплінарним статутом заходів щодо забезпечення права позивача надати пояснення за фактами, що стали підставою для проведення службового розслідування; під час службового розслідування дисциплінарною комісією взяті до уваги усі істотні та суттєві аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи.

Вказане, на думку відповідача, свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку з чим просить суд відмовити в їх задоволенні.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог з огляду на таке.

Як убачається з матеріалів справи, до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт капітана поліції ОСОБА_2 , заступника командира батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, зареєстрований в УПП в Харківській області ДПП від 04.07.2024 за № 6679еп, про те, що перебуваючи у відрядженні під час проходження навчання в Навчальному центрі Національної гвардії України (Івано-Франківська область, село Старий Лисець, ВЧ НОМЕР_1 ) працівники поліції УПП в Харківській області ДПП, серед яких є ОСОБА_1 , відмовились професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва віддані (видані) в межах наданих їм повноважень, а також від подальшого проходження навчання в Навчальному центрі Національної гвардії України (Івано-Франківська область, село Старий Лисець, ВЧ НОМЕР_1 ).

За фактом можливого невиконання наказу керівництва ДПП працівниками УПП в Харківській області ДПП заступником начальника управління-начальником УПП в Харківській області ДПП Диняком Я. складена відповідна доповідна з пропозицією призначити відповідне службове розслідування та відсторонити від виконання службових обов`язків поліцейських стосовно яких буде проводитися службове розслідування на час його проведення. Зазначена доповідна записка за вихідним № 7641/41/14/02-2024 від 04.07.2024 направлена до ДПП.

04.07.2024 начальником ДПП видано Наказ ДПП № 1384 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків». Наказом ДПП від 17.07.2024 за № 1480 продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок, який затверджено начальником ДПП Жуковим Є. 02.08.2024.

Дисциплінарною комісією встановлено те, що під час перебування в Навчальному центрі Національної гвардії України (Івано-Франківська область, село Старий Лисець, ВЧ НОМЕР_1 ) позивач не виконав вимоги Наказу ДПП від 26.06.2024 за № 352 та відмовився від проходження навчання, а також допустив критику вказаного наказу; 04.07.2024 самовільно залишив територію навчального центру НГУ; допустив порушення вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю; всупереч пункту 4 розділу III Інструкції № 672 не виконав обов`язку заповнити всі реквізити отриманого посвідчення про відрядження.

Враховуючи зазначені висновки, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пункту 24 частини першої статті 23, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 6, 8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 за № 70, пункту 4 розділу III Інструкції про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 02.08.2017 за № 672, підпунктів 2.2.1. та 2.2.2. пункту 2 розділу 2 посадової інструкції заступника командира роти УПП в Харківській області ДПП, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 за № 2006, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до капітана поліції ОСОБА_1 (0004189), заступника командира роти № 2 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ДПП від 15.08.2024 за № 454 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Надалі дисциплінарне стягнення реалізовано Наказом ДПП «По особовому складу» від 11.09.2024 за № 2024о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції з 11 вересня 2024 року відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи свої права порушеними зазначеними наказами, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, відповідно до якого Міністерство внутрішніх справ України, зокрема, в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом, зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Указом Президента України від 06.05.2024 за № 271/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, який станом на час розгляду справи триває.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VІІІ (далі - Закон № 389) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 за № 580-VІІІ (далі також - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням, наведеним у статті 3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону № 580-VІІІ визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Пунктом 24 частини першої статті 23Закону № 580-VІІІ до основних повноважень поліцейського віднесено участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з ч.2 ст. 24 Закону № 580-VІІІ у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Так, згідно з положеннями ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Для виконання службових завдань поза місцем постійної служби в іншому населеному пункті та на певний строк для поліцейського передбачені службові відрядження.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України " від 15.03.2018 за №2337-VIIІ.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. 4, 6, 8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до частин 1-3 ст. 4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення. Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень. Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Пунктом 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 за № 70, (далі також - Інструкція № 70) визначено заходи безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю під час несення служби, зокрема у однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

Особливості направлення у службові відрядження поліцейських структурних підрозділів апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції та головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, у тому числі їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень поліції), а також підприємств, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), у межах України, визначені Інструкцією про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженою Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.08.2017 за № 672 (далі - Інструкція №672).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Інструкції № 672 при направленні поліцейського у службове відрядження видається наказ, підписаний керівником органу поліції або особою, яка виконує його обов`язки, його першим заступником або заступниками відповідно до розподілу функціональних обов`язків (посадових інструкцій). У наказі зазначаються пункт призначення, найменування органу поліції, у тому числі його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення), куди відряджено працівника, строк та мета відрядження. Зміна строків відрядження або пунктів призначення здійснюється шляхом видання нового наказу тощо.

Тобто підставою для службового відрядження є відповідний наказ, підписаний керівником органу поліції.

За приписами п. 7 розділу ІІ Інструкції №672 На поліцейського, який перебуває у службовому відрядженні, поширюється режим робочого часу того органу (підрозділу) поліції чи державного органу, підприємства, установи або організації, до якого (якої) він відряджений.

Суд зазначає, що нормами Закону № 580-VIII, Інструкції №672 не передбачено звуження обсягу соціального захисту поліцейського, гарантованого розділом ІХ Закону № 580-VIII, навпаки Інструкцією №672 передбачені додаткові соціальні гарантії (відшкодування витрат на відрядження, добові тощо).

Так, пунктом 4 розділу III Інструкції № 672 визначено, що усі витрати на службове відрядження відшкодовуються лише за наявності підтвердних документів, що засвідчують вартість цих витрат. У разі неповернення поліцейським залишку коштів у визначений строк відповідна сума стягується з нього органом (підрозділом) поліції, де він отримав кошти, у встановленому законодавством порядку. У разі неможливості пред`явлення підтвердних документів у зв`язку з їх утратою (знищенням чи пошкодженням) або залишенням їх на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, та на тимчасово окупованих територіях України, якщо їх неможливо вивезти або їх вивезення пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я поліцейського, поліцейський зобов`язаний подати на ім`я керівника органу (підрозділу) поліції рапорт про неможливість подання підтвердних документів, підписаний особисто та завізований керівником структурного підрозділу органу поліції, де працює відряджений, у якому зазначаються обставини, що призвели до втрати та/або неможливості вивезення підтвердних документів, а також загальний перелік підтвердних документів (за можливості - із зазначенням реквізитів). До рапорту поліцейського долучаються документи (за можливості), які можуть підтвердити обставини, що призвели до втрати підтвердних документів та/або неможливості їх вивезення, та факт витрачення коштів на відрядження, які пропонується відшкодувати. Відшкодування зазначених витрат здійснюється з дозволу керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, після підтвердження відповідним висновком службового розслідування.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно зі ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Пунктом 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за №893 (далі також - Порядок №893), передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно розділу 1 до Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого Наказом Національної поліції України від 06.11.2015 за № 73 (у редакції Наказу Національної поліції України від 17.05.2024 за № 540) Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції.

ДПП складається зі структурних підрозділів апарату ДПП, його територіальних (відокремлених) підрозділів та інших підрозділів патрульної поліції (пункт 4).

ДПП організовує діяльність своїх підрозділів, здійснює контроль за їх діяльністю та здійснює їх інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне та фінансове забезпечення (пункт 5).

Пунктом 42 Розділу III визначено, до функцій ДПП належить участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійснені заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, у разі виникнення загрози суверенітету України та її територіальної цілісності.

Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП) відповідно до Положення про УПП в Харківській області ДПП, затвердженого Наказом ДПП від 07.11.2015 за № 1/5 (в редакції Наказу ДПП від 18.08.2022 за № 1130) є територіальним (відокремленим підрозділом ДПП за згідно законодавством реалізовує свої повноваження на території Харківської області.

Відповідно до Розділу І зазначеного Положення УПП в Харківській області ДПП у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також іншими нормативно-правовими актами, у тому числі нормативно-правовими актами МВС. Положенням про Департамент патрульної поліції та цим Положенням (пункт 3).

Управління забезпечує виконання завдань і функцій патрульної поліції на території обслуговування та на територіях, визначених окремими організаційно-розпорядчими актами Національної поліції України та/або Департаменту патрульної поліції (пункт 4).

Відповідно до розділу 2 посадової інструкції заступника командира роти УПП в Харківській області ДПП, з якою ОСОБА_1 ознайомлений 30.08.2019, заступник командира роти, зокрема, у своїх діяльності неухильно дотримується Конституції України, законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, актів Департаменту патрульної поліції, своїх функціональних обов`язків; є прикладом дисциплінованості, неухильного виконання вимог законодавства, наказів і розпоряджень начальника Управління, начальника Департаменту патрульної поліції та їх заступників.

Як убачається з матеріалів справи, враховуючи завдання та функції ДПП, керівництвом ДПП прийнято рішення про організацію та проведення навчання працівників ДПП та територіальних (відокремлених підрозділів) для виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану.

Так, Наказом ДПП від 26.06.2024 за № 352 «Про відрядження працівників ДПП» відповідно до Положення про ДПП, затвердженого Наказом Національної поліції України від 06 листопада 2015 року № 73 (зі змінами), листа Головного управління Національної гвардії України від 25 червня 2024 року № 27/8/2/2/10964/03, рапорту заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Диняка Я. від 26 червня 2024 року, з метою підготовки поліцейських підрозділів поліції особливого призначення (стрілецьких), при головних управліннях Національної поліції в областях та місті Києві, територіальних міжрегіональних органах поліції до виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, працівників поліції, у тому числі ОСОБА_1 відряджено на навчання до Навчального центру з 28 червня до 29 серпня 2024 року.

Під час службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що під час перебування в Навчальному центрі Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 , ВЧ НОМЕР_1 ) позивач не виконав вимоги Наказу ДПП від 26.06.2024 за № 352 та відмовився від проходження навчання, а також допустив критику вказаного наказу.

Дисциплінарною комісією в Навчальному центрі Національної гвардії України (Івано-Франківська область, село Старий Лисець, ВЧ НОМЕР_1 ) опитано працівників УПП в Харківській області ДПП, які у складі 43 осіб направлені у відрядження Наказом ДПП від 26.06.2024 за № 352.

Опитаний командир роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_3 вказав, що під час проходження служби у підпорядкуванні опитаного перебувало вісім осіб. З цих восьми осіб, капітан поліції ОСОБА_4 та капрал поліції ОСОБА_5 відмовились від виконання наказів та службових обов`язків, а також від подальшого проходження навчання та участі у відсічі збройної агресії з боку агресора. Під час шикування з капітаном поліції ОСОБА_6 та рядовим поліції ОСОБА_7 , останні повідомляли, що вони не хочуть брати участь у відрядженні-навчанні, та говорили: «нехай інші працівники захищають Україну від нападу країни-агресора».

Опитаний командир роти № 5 батальйону № 4 УШІ в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_8 пояснив, що працівниками Навчального центру, розташованого в селі Старий Лисець, міста Івано-Франківськ, проводились теоретичні та практичні заняття з відрядженим особовим складом УПП в Харківській області ДПП в зазначеному Навчальному центрі. Капітан поліції ОСОБА_4 ухилявся від участі в зазначених заняття, відмовлявся від виконання Наказу ДПП від 26.06.2024 за № 352, пояснюючи це тим, що не бажає проходити навчання, аби в подальшому не виконувати бойові завдання, та не відстоювати територіальну цілісність України; мав бажання повернутись з відрядження до міста Харкова.

Інспектор взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП (т.в.о. командира взводу № 1 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП) старший лейтенант поліції ОСОБА_9 пояснив, що капітан поліції ОСОБА_4 частину занять в Навчальному центрі не відвідував та всіляко бажав покинути Навчальний центр.

Інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_10 , пояснив, що капітан поліції ОСОБА_4 заняття в Навчальному центрі не відвідує, де знаходиться в цей час невідомо.

Інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_11 пояснив, що на заняття в Навчальний центр не з`являлися такі працівники УПП в Харківській області ДПП: старший лейтенант поліції ОСОБА_12 , капітан поліції ОСОБА_4 та лейтенант поліції ОСОБА_13 .

Зазначені обставини також підтверджено поясненнями працівників Навчального центру, а саме: інструктора з медичної допомоги ОСОБА_14 , інструктора з фізичної підготовки ОСОБА_15 , інструктора з фізичної підготовки ОСОБА_16 , інструктора з тактичної медицини ОСОБА_17 , старшого інспектора відділу тактичної підготовки ДПП ОСОБА_18 .

З огляду на зазначене дисциплінарна комісія дійшла висновку про грубе порушення відповідних вимог капітаном поліції ОСОБА_6 , який не тільки допустив обговорення відданого йому наказу, а й неодноразово допускав його критику, про що свідчать пояснення опитаних працівників поліції та Навчального центру.

Під час службового розслідування дисциплінарною комісією опитані працівники УПП в Івано-Франківській області ДПП, які виявили 04.07.2024 ОСОБА_1 за територією Навчального центру НГУ, до якого він був відряджений, після отримання інформації щодо самовільного залишення ним військової частини зі зброєю.

Вказані події працівники УПП в Івано-Франківській області ДПП зафіксували на портативний реєстратор, відеозаписи з яких відповідачем надано до матеріалів справи та досліджено судом.

Так, за змістом відеозаписів 04.07.2024 о 14:49 позивач перебував за територію Навчального центру НГУ та знаходився на автостанції в місті Івано-Франківськ одягнений в цивільний одяг, із наявною вогнепальною табельною та автоматичною зброєю, залишив рюкзак, в якому знаходилася зброя на землі, при цьому знаходився від нього на значній відстані, що суперечить вимогам пункту 4 розділу IV Інструкції № 70.

Зміст відеозаписів позивачем не заперечується.

Отже, за складеними працівниками поліції письмовими доказами мають місце ознаки відмови позивача від виконання наказу Департаменту патрульної поліції від 26.06.2024 за №352 та порушення вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Як убачається з позовної заяви, огляду на те, що зміст Наказу Департаменту патрульної поліції від 26 червня 2024 року № 352 «Про відрядження працівників Департаменту патрульної поліції» не був своєчасно доведений до відома позивача і в останнього не виник обов`язок щодо його виконання,у діях позивача відсутній склад дисциплінарного правопорушення, винним у вчиненні якого позивача визнано шляхом затвердження висновку службового розслідування та прийняття Наказу Департаменту патрульної поліції № 454 від 15 серпня 2024 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області дисциплінарних стягнень» в частині, що стосується позивача.

Проте суд ураховує, що ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просив визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції від 26 червня 2024 року № 352 «Про відрядження працівників Департаменту патрульної поліції» в частині направлення заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 у відрядження; визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції №1384 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 04 липня 2024 року в частині призначення відносно заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 службового розслідування та відсторонення його від виконання службових обов`язків.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року у справі № 520/20486/24 в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від20 січня 2025 року рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 у справі № 520/20486/24 залишено без змін.

За змістом судових рішень у справі № 520/20486/24 не встановлено обставин необізнаності позивача зі змістом Наказу Департаменту патрульної поліції від 26.06.2024 за №352, а оскільки невиконання позивачем Наказу ДПП 26.06.2024 за № 352 «Про відрядження працівників Департаменту патрульної поліції» має ознаки дисциплінарного проступку судовими інстанціями у справі № 520/20486/24 підтверджено обґрунтованість призначення службового розслідування за фактом можливого невиконання Наказу ДПП 26.06.2024 за № 352 відносно заступника командира роти № 2 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, вказані обставини, встановлені Харківським окружним адміністративним судом у рішенні від 09 вересня 2024 року, що набрало законної сили, не потребують повторного встановлення і дослідження.

Враховуючи, що судові рішення у справі № 520/20486/24 мають преюдиційне значення для вирішення справи № 520/27074/24, суд не надає оцінку доводам позивача щодо правомірності Наказу № 352 «Про відрядження працівників Департаменту патрульної поліції» в частині недоведення його до відома ОСОБА_1 та в частині направлення позивача у відрядження.

Дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування досліджено картки автоматизованої інформаційної системи «Відрядження» (далі - АІС «Відрядження»).

Так, вивченням картки АІС № 085438 капітана поліції ОСОБА_19 з`ясовано, що у всіх із вказаних карток встановлені наявні відмітки про виїзд у відрядження, прибуття до пункту призначення, виїзд з нього, приїзд до підрозділу, а саме:

- вибув з міста Харкова 27.06.2024, прибув у місто Івано-Франківськ 28.06.2024;

- вибув з міста Івано-Франківськ 05.07.2024, прибув у місто Харків 06.07.2024.

У ході службового розслідування досліджено Журнал видачі бланків посвідчень про відрядження УПП в Харківській області ДПП, інвентарний № 3350 від 02.01.2020, та встановлено, що 27.06.2024 ОСОБА_20 відряджений до міста Івано-Франківськ з 27.06.2024 по 06.07.24 на підставі Наказу ДПП від 26.06.2024 за № 352.

Під час службового розслідування вивчено довідку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_21 , т.в.о. начальника відділу озброєння УПП в Харківській області ДПП та відповідно до витягу книги видачі й приймання озброєння і спеціальних засобів УПП в Харківській області ДПІІ № 9331ДСК встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 27.06.2024 отримав пістолет Форт-17, № 155324, два магазини до нього, без патронів, автомат АКС-74У, № 956803-85, 4 магазини до нього, без патронів.

Крім того дисциплінарною комісією встановлено, що працівники УПП в Харківській області ДПП, які згідно з наказами ДПП від 26.06.2024 за № 352 «Про відрядження працівників ДПП» та від 02.07.2024 № 364 «Про відрядження працівників ДПП», зокрема: старший лейтенант поліції ОСОБА_12 , рядовий поліції ОСОБА_22 , капрал поліції ОСОБА_23 , лейтенант поліції ОСОБА_24 , старший лейтенант поліції ОСОБА_25 , старший лейтенант поліції Сябро Д., капрал поліції ОСОБА_5 та капітан поліції ОСОБА_4 , були зобов`язані самостійно отримати посвідчення про відрядження та заповнити всі реквізити, проте не виконали вказаних вимог, що є порушенням пункту 4 розділу III Інструкції № 672.

Суд зазначає, що висновок службового розслідування, складений, зокрема, стосовно позивача, містить в собі опис та дослідження обставин скоєного позивачем дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, які суперечать інтересам служби, вчинений ним самостійно та за відсутності будь-якого впливу.

Позивачем або представником позивача зазначених обставин під час розгляду справи спростовано не було.

Отже, дисциплінарна комісія у спірних правовідносинах всебічно, повно та об`єктивно дослідила та встановила обставини діяння позивача як поліцейського із одночасним вірним встановленням його сутності.

Суд ураховує, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Доказів порушення порядку проведення службового розслідування позивачем до суду не надано.

Так, під час службового розслідування забезпечено право позивача на захист, повідомлено про можливість надання пояснень.

05.07.2024 ОСОБА_1 просив відкласти надання пояснення, оскільки бажав скористатися послугами адвоката.

06.07.2024 за вих. № 494з/41/14/02-2024 капітану поліції ОСОБА_26 за допомогою засобу електронної комунікації, а саме: месенджеру «TELEGRAM» за номером телефону: НОМЕР_2 надіслано «Виклик до УПП в Харківській області ДПП» на 09.00 10.07.2024 за адресою: місто Харків, вулиця Шевченка, 26, для надання пояснень.

Капітан поліції ОСОБА_4 «Виклик до УПП в Харківській області ДПП» отримав 06.07.2024, що засвідчив особистим підписом.

10.07.2024 ОСОБА_1 надав пояснення, зазначені у висновку службового розслідування.

16.07.2024 за № 7071 до УПП в Харківській області ДПП надійшло клопотання представника капітана поліції ОСОБА_19 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_27 адвоката Бєлєвцової Ольги Олегівни щодо долучення до матеріалів службового розслідування таких матеріалів:

- фото-копії облікової карти зброї та боєприпасів для поліцейського, який виїжджає у службове відрядження № 92 від 27.06.2024, яка видана капітану поліції ОСОБА_1 ;

- фото-копії талону посвідчення про відрядження серія НОМЕР_3 ;

- фото-копії облікової карти зброї та боєприпасів для поліцейського, який виїжджає у службове відрядження № 79 від 27.06.2024, яка видана капітану поліції ОСОБА_1 ;

- фото-копії талону посвідчення про відрядження серія НОМЕР_4 ;

- копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ХВ № 9958/10 від 08 вересня 2021 року.

Згідно з рапортом лейтенанта поліції Івахненко К. від 17.07.2024 за № 1302вн/41/14/02-2024 указані матеріали долучено до матеріалів службового розслідування.

Отже, дисциплінарною комісією вжито всіх передбачених Дисциплінарним статутом заходів щодо забезпечення права позивача надати пояснення за фактом проведення службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією взяті до уваги усі істотні та суттєві аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи.

Так, під час службового розслідування дисциплінарною комісією вивчено службову характеристику капітана поліції ОСОБА_1 , та встановлено, що за період служби в Національній поліції України останній зарекомендував себе посередньо. Посередньо знає нормативні та законодавчі документи, що регламентують діяльність Національної поліції та дотримується їх вимог. Свої функціональні обов`язки виконує не в повному обсязі, потребує додаткового контролю.

Обставин, що пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 не встановлено.

Разом з цим вчинений капітаном поліції ОСОБА_1 дисциплінарний проступок, дисциплінарною комісією розцінено як такий, що вчинений умисно.

Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку дисциплінарна комісія вважала прояв недисциплінованості, умисно порушення вимог посадових обов`язків, ігнорування Присяги на вірність Українському народові.

Під час службового розслідування також враховано, що порушення службової дисципліни відбулось під час дії військового стану, що призвело до посилення недовіри до працівників поліції, які мають бути прикладом та взірцем для громадян України в частині виконання Конституційних обов`язків пов`язаних із обороною держави.

Так, під час моніторингу мережі Інтернет 02.08.2024 за посиланням https://www.instagrain.eom/p/C-KHeh-sSjY7 виявлено критичну публікацію, яка набула негативного резонансу, під назвою «ПОЛИЦЕЙСКИЕ САБОТАЖНИКИ!!!!!!».

На відеозаписі, наданому відповідачем на матеріалів справи, висвітлюються дії окремих працівників УПП в Харківській області ДПП в тому числі позивача, які полягають у відмові від проходження військової підготовки та отримання спеціальних навичок, які необхідні для забезпечення територіальної цілісності країни в умовах відкритої збройної агресії, що, на думку автора відеозапису, є відвертим саботажем та бунтом поліцейських з метою уникнення обов`язку щодо захисту суверенітету і територіальної цілісності України та Українського народу.

З урахуванням викладеного суд зазначає, що під час проведення службового розслідування було враховано характер проступку, обставини, за яких його вчинено, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку, його ставлення до служби, зокрема службову характеристику, копія якої долучена до матеріалів службового розслідування.

Наведені обставини свідчать про дотримання ДПП порядку проведення службового розслідування, в тому числі і в частині забезпечення права особи на участь в службовому розслідуванні, а висновок службового розслідування від 02.08.2024 про порушення позивачем службової дисципліни є обґрунтованим.

Щодо обраного виду дисциплінарного стягнення, то суд зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, які викладені в постановах від 07.02.2020 у справі № 260/1118/18, від 08.08.2019 у справі № 804/3447/17, від 29.05.2018 у справі №800/508/17, від 02.10.2019 у справі № 804/4096/17, від 29 лютого 2024 року у справі № 260/5566/22, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Враховуючи характер вчинених порушень, суд дійшов висновку, що приймаючи рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано.

Судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.

Суд зауважує, що у спірних правовідносинах зазначена у висновку службового розслідування поведінка позивача не відповідає стандартам зразкового виконання обов`язків поліцейського, розумна виправданість і вимушеність саме такої поведінки не була доведена позивачем у ході розгляду справи. Позивачем також не було надано до суду жодних доказів належного виконання вимог наказу Департаменту патрульної поліції «Про відрядження працівників Департаменту патрульної поліції» № 352 від 26.06.2024, окрім власних суб`єктивних тверджень.

Разом з цим суд зазначає, що сам по собі висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в цьому випадку - щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.

З наведеного випливає, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

За висновками Верховного Суду, наведеними в постанові від 03 травня 2018 року у справі №810/2073/16, вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

З огляду на встановлені обставини, а також беручи до уваги те, що відповідачем доведено правомірність прийняття наказів № 454 від 15 серпня 2024 року та № 2024 о/с від 11 вересня 2024 року, в оскаржуваній частині,суд дійшов висновку, що відповідні позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки інші позовні вимоги є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення також відсутні.

Зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24 січня 2020 року справа №807/231/17, від 28 листопада 2019 року справа №120/860/19а, від 04 грудня 2019 у справа № 824/355/17-а.

У контексті оцінки доводів учасників справи суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд уважає, що ключові аргументи позовної заяви отримали достатню оцінку.

Розподіл судових витрат зі сплати судового збору відповідно до положень статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Шевченко О.В.