Справа № 640/9267/21
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року місто Київ № 640/9267/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Донця В.А. розглянув у спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельвіль" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Бельвіль" ТОВ "Бельвіль") звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві):

- визнати протиправною та скасувати постанову ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 07.12.2020 №159 про накладення на ТОВ "Бельвіль" штрафу у розмірі 3 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у сумі 51 000,00 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 07.12.2020 №160 про накладення на ТОВ "Бельвіль" штрафу у розмірі 3 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у сумі 51 000,00 грн.

Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 08.04.2021 відкрив провадження в адміністративній справі №640/9267/21, постановив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 13.12.2022 №2825-ІХ "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" справу №640/9267/21 скеровано Окружним адміністративним судом міста Києва за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністративну справу передано для розгляду судді Донцю В.А.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 справу прийнято до провадження, постановлено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання, встановлено строки для подання заяв по суті та доказів

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки відповідача, викладені в акті перевірки, та прийняті за результатами перевірки постанови про накладення штрафів суперечать чинному законодавству, оскільки іграшки, які перевірялися відповідачем, на момент їх введення в обіг відповідали вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №515 (Технічний регламент №515), що підтверджується деклараціями про відповідність. Крім того, позивач вказує, що у період введення в обіг іграшок на території України не було діючого спеціального закону, який би регулював порядок застосування мов, відтак посилання відповідача на невідповідність маркування іграшок вимогам закону про порядок застосування мов є безпідставними, а оскаржувані постанови є протиправними.

Відповідач у відзиві на позовну заяву не погоджується з доводом позивача щодо відповідності маркування іграшок, що перевірялися, вимогам Технічного регламенту №515. Заперечує відповідач і відповідність іграшок вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 (Технічний регламент №151). Крім того, ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві вказує, що наявність декларації про відповідність, сертифікату відповідності чи інших документів не виключає можливих порушень технічних регламентів, оскільки під час проведення випробовування продукції на відповідність технічних вимогам, випробовування стосується лише випробувального зразка, а не всієї продукції, яка в подальшому буде реалізовуватися по ланцюгу постачання.

Також відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає про безпідставність доводу позивача про те, що в період введення в обіг іграшок, що були предметом перевірки, на території України не діяв спеціальний закон, який би регулював порядок застосування мов, оскільки Конституцією України передбачено, що державною мовою в Україні є українська. Крім того, відповідач вказує на невідповідність іграшок, що перевірялися, вимогам пунктів 7.1, 7.2 ДСТУ EN71-1:2018 (EN 71-1:2014 +А1:2018, IDT) "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні та фізичні властивості".

Наведені обставини ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві просить врахувати та відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій так само зазначає про безпідставність тверджень відповідача щодо невідповідності іграшок вимогам закону про застосування мов, оскільки в період введення іграшок в обіг не було діючого спеціального закону, який би регулював порядок застосування мов. Крім того, позивач вказує, що виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 30.11.2020 не свідчить про визнання ТОВ "Бельвіль" установлених порушень та не позбавляє товариство права на оскарження постанов про застосування штрафу.

Також позивач у відповіді на відзив вказує, що протокол випробувань іграшок ДП "Укрметртестстандарт" від 25.06.2020 №5364/20-і не встановлює наслідків, що порушують права та охоронювані законом інтереси ТОВ "Бельвіль", тому не може бути оскаржений позивачем у судовому порядку.

Зазначає позивач і про те, що відповідач при проведенні перевірки не проводив аналізу тотожності норм Технічних регламентів №l51, №515 та норм ДСТУ, а відсутність зауважень в акті перевірки, не позбавляє суб`єкта господарювання права на оскарження рішень, прийнятих за результатом перевірки.

Крім того, позивач у відповіді на відзив наголошує, що застосовані постановами про накладення штрафу санкції винесені без урахування ступеня ризику, який можуть становити іграшки, та є непропорційними рівню загрози суспільним інтересам і суперечать меті, визначеній Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" (Закон №2735-VI, у редакції, чинній на день проведення перевірки та прийняття оскаржуваних постанов), а також основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції, встановленим цим же законом, відтак просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у яких вказав, що державною мовою в Україні є українська, відтак маркування іграшок, що реалізуються на території України, має проводитися українською мовою. Щодо доводу позивача про непропорційність встановленого порушення застосованим санкціям, відповідач зазначив, що законодавець у пункті 2 частини другої статті 44 Закону №2735-VI визначив фіксований розмір санкцій, а тому, з урахуванням наведених пояснень, просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Дослідивши докази, суд установив.

ТОВ "Бельвіль" є юридичною особою, місцезнаходженням: місто Київ, вул. Грушевського, будинок 28/2, офіс 43, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ідентифікаційний код 31607494).

Видами діяльності позивача є: оптова торгівля іншими товарами господарського призначення (основний) (код КВЕД 46.49); неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90); роздрібна торгівля іграми та іграшками в спеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.65).

На підставі доручення Держпродспоживслужби України від 23.07.2020 №15.1-6/2/10876, наказу ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 06.11.2020 №5854 та направлення на проведення перевірки від 06.11.2020 №4246 у період з 24.11.2020 по 27.11.2020 ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві провело позапланову невиїзну перевірку характеристик продукції ТОВ "Бельвіль".

Суб`єкт господарювання надав: декларацію про відповідність, сертифікат відповідності, протокол випробувань, контракт.

Під час проведення перевірки характеристик продукції суб`єкт господарювання ТОВ "Бельвіль" вважався особою, яка ввела продукцію в обіг, а саме: іграшка-набір для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+" та гра-головоломка для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games".

За результатами проведеної перевірки відповідач склав акти перевірки характеристик продукції від 27.11.2020 №5860/308 (акт перевірки №5860) та №5854/302 (акт перевірки №5854), в яких зафіксовані порушення:

згідно з актом перевірки №5860 іграшка-набір для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+" (№025349, виробник: Нідерланди, імпортер-постачальник: ТОВ "Бельвіль", ш/к 349) не відповідає встановленим вимогам технічних регламентів, що розповсюджуються на неї, а саме: попереджувальній інформації, нанесеній на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, не передують слова "Увага" чи "Попередження"; інструкція чи інформація щодо безпечності, указані на пакуванні, не відповідають вимогам закону про порядок застосування мов, про що зазначено в Протоколі випробувань іграшок ДП "Укрметртестстандарт" №5364/20і від 25.06.2020, чим порушено пункти 11, 20, 27, 37, 38 Технічного регламенту №151 (відповідно до інформації щодо ланцюга постачання продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам; ТОВ "Бельвіль" є імпортером іграшка-набір для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+" відповідно до контракту від 27.04.2018 №3-04/18);

згідно з актом перевірки №5854 гра-головоломка для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games" (артикул SG 033 UKR, ш/к 914, код 9503, виробник - Китай, імпортер - ТОВ "Градок", матеріал - деревина, пластик, картон) не відповідає встановленим вимогам технічних регламентів, що розповсюджуються на неї, а саме: на дитячій іграшці, її пакуванні або в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку, не нанесено чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження відповідно до вимог закону про порядок застосування мов, відсутні слова "Увага" або "Попередження", чим порушено пункти 11, 20, 27, 37, 38 Технічного регламенту №151.

Відповідно до інформації щодо ланцюга постачання продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, ТОВ "Бельвіль" є імпортером гри -головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "SMART GAMES" згідно з контрактом від 01.02.2018 №3-02/18.

27.11.2020 відповідач склав протоколи №16 та протокол №17 про виявлені порушення вимог статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та статті 15 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

07.12.2020 ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві прийняло постанови про накладення штрафу щодо ТОВ "Бельвіль" (далі - постанови про накладення штрафу, оскаржувані постанови):

№159, якою встановлено порушення позивачем під час введення в обіг іграшки-набору ТМ "Totum-CoinFriend 5+" (No:025349, виробник: Нідерланди, ш/к 349) та накладено на ТОВ "Бельвіль" штраф у сумі 51000,00 грн на підставі пункту 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції";

№160, якою встановлено порушення позивачем введення в обіг гри-головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games" (артикул SG 033 UKR, ш/к 914, код 9503, виробник - Китай) та накладено на ТОВ "Бельвіль" штраф у сумі 51000,00 грн згідно з пунктом 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

За результатами перевірки відповідач також 30.11.2020 прийняв рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів із терміном виконання до 31.03.2021:

№04.1-536 щодо іграшки-набору ТМ "Totum-CoinFriend 5+" - установлено обмеження надання продукції на ринку до приведення її у відповідність до вимог, встановлених ДСТУ EN71-l:2018 (EN71-l:2018 +Al:2018 IDT), а саме: маркування продукції словами "Увага" або "Попередження" та/або іншим шляхом в межах законодавства України;

№04.1-537 щодо іграшки-набору ТМ "Totum-CoinFriend 5+" - установлено обмеження надання продукції на ринку - тимчасову заборону надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність до встановлених вимог ДСТУ EN71-Аl:2018 (EN71-l:2018+Al:2018 IDT), а саме: маркування продукції словами "Увага" або "Попередження" та/або іншим шляхом в межах законодавства України;

№04.1-538 щодо іграшки-набору ТМ "Totum-CoinFriend 5+" установлено обмеження надання продукції на ринку - усунення формальної невідповідності шляхом нанесення на пакування інструкції та інформації щодо безпечності відповідно до вимог закону про порядок застосування мов та/або іншим шляхом в межах законодавства України;

№04.1-539 щодо гри-головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games" - установлено обмеження надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність до встановлених вимог ДСТУ EN71-l:2018 (EN71-Аl:2018+Al:2018 IDT), а саме: маркування продукції словами "Увага" або "Попередження" та/або іншим шляхом в межах законодавства України;

№04.1-540 гри-головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games" - установлено обмеження надання продукції на ринку - тимчасову заборону надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність до встановлених вимог ДСТУ EN71-l:2018 (EN71-l:2018+Al:2018 IDT), а саме: маркування продукції словами "Увага" або "Попередження" та/або іншим шляхом в межах законодавства України.

Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів ТОВ "Бельвіль" виконало вчасно та у повному обсязі, про що повідомило ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві листом від 18.03.2021 №36.

На підставі частини шостої статті 27, статей 33, 34 Закону №2735-VI, Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.10.2011 №1017, аналізу повідомлення позивача про виконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 18.03.2021 №36, ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві установило, що ТОВ "Бельвіль" виконало рішення повністю, відтак прийняло рішення від 30.03.2021 №04.1- 536-199, №04.1- 537-198, №04.1- 538-200, №04.1-540-196, №04.1- 539-197 про скасування рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо позивача.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужбу), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Згідно з пунктом 7 вищезазначеного Положення Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Пунктом 1 Положення про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12.04.2017 №209 (у редакції, чинній на момент призначення і проведення перевірки), передбачено, що Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві є територіальним органом Держпродспоживслужби та їй підпорядковане.

Повноваження Головного управління поширюються на територію відповідної області, міста Києва.

Згідно з пунктом 4 цього Положення Головне управління відповідно до покладених на нього завдань забезпечує реалізацію державної політики у сфері здійснення державного ринкового нагляду: проводить перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування); приймає у випадках та порядку, визначених законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснює контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень.

Отже, ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві, як територіальному органу Держпродспоживслужби, надано повноваження на здійснення державного нагляду (контролю) за перевіркою характеристик продукції.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом №2735-VI.

Згідно зі статтею 1 Закону №2735-VI встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами; орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, державний колегіальний орган, що визначається відповідно до цього Закону (орган ринкового нагляду); державний ринковий нагляд (ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам; сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.

Відповідно до статті 4 Закону №2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Згідно з частинами першою, другою статті 10 Закону №2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 11 цього Закону з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).

Частиною першою статті 22 Закону №2735-VI визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до частини першої статті 30 Закону №2735-VI обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно із частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно із частиною третьою статті 29 цього Закону); 3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Частиною другою цієї статті передбачено, що обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).

Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за місцем проживання (місцезнаходженням) споживачів (користувачів) або за місцезнаходженням розповсюджувачів, виробників (імпортерів) чи підприємств, що здійснюють технічне обслуговування та ремонт продукції, а також в інших місцях, у яких можливо здійснити таке приведення. Суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобов`язані співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (частина третя статті 30 Закону №2735-VI).

Відповідно до частин четвертої-шостої статті 30 Закону №2735-VI приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за рахунок суб`єкта господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду у разі прийняття ними рішення про: 1) відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) - на строк проведення експертизи (випробування); 2) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується одночасно з прийняттям рішень, зазначених у цій частині.

Органами ринкового нагляду у випадках, передбачених Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", можуть також застосовуватися обмеження введення в обіг або розповсюдження продукції.

Стаття 23 Закону №2735-VI передбачає, що під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону.

При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи. Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи. У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції органом ринкового нагляду прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, що є предметом перевірки, такі заходи мають бути вжиті суб`єктами господарювання щодо всіх одиниць продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, які надаються на ринку та є небезпечними, становлять ризик та/або не відповідають встановленим вимогам.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.

Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори). Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції; 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, митними органами, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закон України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.

Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

При цьому відповідно до частин першої статті 29 Закону №2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Як установлено судом, за результатами перевірки характеристик продукції під час здійснення планової виїзної перевірки ТОВ "Альфа-Забава" ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області встановило невідповідність маркування іграшки-набору для творчості ТМ "Totum-CoinFriend 5+" (№025349, виробник: Нідерланди, імпортер-постачальник: ТОВ "Бельвіль") вимогам пунктів 7.1, 7.2 ДСТУ EN71-1:2018 (EN 71-1:2014 +А1:2018, IDT) "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні та фізичні властивості", а саме: попереджувальній інформації, нанесеній на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, не передують слова "Увага" чи "Попередження"; інструкція чи інформація щодо безпечності, указані на пакуванні, не відповідають вимогам закону про порядок застосування мов, про що зазначено в Протоколі випробувань іграшок ДП "Укрметртестстандарт" №5364/20і від 25.06.2020, чим порушено пункти 11, 20, 27, 37, 38 Технічного регламенту №151. ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області прийняло рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 14.07.2020 №399, згідно з яким, зокрема, необхідно спільно з розповсюджувачами / постачальниками продукції вжити заходів щодо повернення продукції по ланцюгу постачання для подальшого приведення продукції у відповідність до встановлених вимог.

Відповідно до видаткової накладної від 24.10.2018 №4308 постачальником іграшки-набору для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+" є ТОВ "Бельвіль".

Крім того, за результатами перевірки характеристик продукції, що знаходиться в магазині фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області встановлено невідповідність гри-головоломки для малят "ДЕНЬ та НІЧ" ТМ "Smart Games" вимогам пунктів 11, 20, 27, 37, 38 Технічного регламенту №151.

Відповідно до видаткової накладної від 07.11.2018 №4533 постачальником гри-головоломки для малят "ДЕНЬ та НІЧ" ТМ "SMART GAMES" є ТОВ "Бельвіль".

ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області прийняло рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 17.06.2020 №339, згідно з яким, зокрема, необхідно спільно з розповсюджувачами / постачальниками продукції вжити заходів щодо повернення продукції по ланцюгу прстачання для подальшого приведення продукції у відповідність до встановлених вимог.

Відповідно до Законів України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", "Про загальну безпечність нехарчової продукції", на підставі доручення Держпродспоживслужби від 23.07.2020 №15.1-6/2/10876, повідомлень ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 22.06.2020 №Р-3508-2020, №Р-3509-2020, призначено проведення позапланової перевірки ТОВ "Бельвіль" згідно з наказом ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 06.11.2020 №5834.

Таким чином, позапланова перевірка позивача призначена з метою приведення характеристик продукції (іграшки-набору для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+", гри-головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games"), імпортером та розповсюджувачем якої є ТОВ "Бельвіль", у відповідність до вимог законодавства.

Правові та організаційні засади розроблення, прийняття та застосування технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, а також здійснення добровільної оцінки відповідності визначені Законом України "Про технічні регламенти та оцінку відповідності. від 15.01.2015 №124-VIII (Закон №124-VIII у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин).

Відповідності до статті 1 Закону №124-VIII введення в експлуатацію - використання продукції за її призначенням споживачем (користувачем) в Україні в перший раз; введення в обіг - надання продукції на ринку України в перший раз; знак відповідності технічним регламентам - маркування, за допомогою якого виробник вказує, що продукція відповідає застосовним вимогам, визначеним у технічних регламентах, якими передбачене нанесення цього маркування; імпортер - будь-яка фізична чи юридична особа - резидент України, яка вводить в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої країни; розповсюджувач - будь-яка інша, ніж виробник або імпортер, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку; технічний регламент - нормативно-правовий акт, в якому визначено характеристики продукції або пов`язані з ними процеси та методи виробництва, включаючи відповідні адміністративні положення, додержання яких є обов`язковим. Він може також включати або виключно стосуватися вимог до термінології, позначень, пакування, маркування чи етикетування в тій мірі, в якій вони застосовуються до продукції, процесу або методу виробництва.

Аналогічні визначення цих термінів містить і Технічний регламент №151.

При проведенні перевірки характеристик продукції, яка введена в обіг позивачем на території України (іграшки-набору для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+", гри-головоломки для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games"), виявлено, що така продукція не відповідає встановленим вимогам пунктів 11, 20, 27, 37, 38 Технічного регламенту №151 (у редакції, чинній на час проведення перевірки).

Так, пунктом 11 Технічного регламенту №151 передбачено, що виробники забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

Згідно з пунктом 20 цього Технічного регламенту імпортери забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності, які виконуються згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

Відповідно до пункту 27 Технічного регламенту №151 перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту.

Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.

Пунктом 37 Технічного регламенту №151 передбачено, що виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку) або пакування та у разі потреби зазначати попередження в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку. Маленькі іграшки, які продаються без упаковки, повинні мати відповідні попередження, прикріплені до них.

Попередженням повинні передувати слова "Увага" або "Попередження".

Попередження, які впливають на рішення щодо придбання іграшки, зокрема ті, що визначають мінімальний та максимальний вік користувачів, та інші попередження, наведені в додатку 5, повинні зазначатися на споживчій упаковці або бути чітко видимі в інший спосіб для споживача перед купівлею, в тому числі у разі, коли купівля здійснюється шляхом електронної торгівлі.

Такі попередження та інструкції щодо безпеки повинні бути складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов (пункт 38 Технічного регламенту №151).

Позивач у позовній заяві стверджує, що іграшки відповідали вимогам Технічного регламенту №515, відтак відповідач безпідставно під час перевірки застосував положення Технічного регламенту №151, адже в пункті 2 Технічного регламенту №151 Кабінет Міністрів України установив, що надання на ринку іграшок, які відповідають вимогам Технічного регламенту №515, та введені в обіг до дня набрання чинності цією постановою, не може бути заборонено або обмежено з причин невідповідності іграшок вимогам Технічного регламенту, затвердженого цією постановою.

У спірному випадку суду необхідно установити чи відповідали іграшки (іграшка-набір для творчості ТМ "Totum- CoinFriend 5+", гра-головоломка для малят "День та Ніч" ТМ "Smart Games") вимогам Технічного регламенту №515.

Пунктами 11, 19, 25, 26, 37, 38 Технічного регламенту №515 (у редакції, чинній на день введення в обіг іграшок, що були предметом перевірки) було передбачено:

- виробники забезпечують наявність інструкції до іграшки та інформації про безпечність, які складаються згідно з вимогами законодавства про мови;

- імпортери забезпечують наявність інструкції до іграшки та інформації про безпечність, які складаються згідно з вимогами законодавства про мови;

- перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі зобов`язані перевірити наявність національного знака відповідності на іграшці, необхідних документів, інструкцій та інформації про безпечність, які складаються згідно з вимогами законодавства про мови, а також виконання виробником та імпортером вимог, установлених пунктами 9, 10 і 18 цього Технічного регламенту;

- якщо розповсюджувач має підстави вважати, що іграшка не відповідає вимогам щодо безпечності, установленим у цьому Технічному регламенті, він не повинен надавати таку іграшку на ринку до приведення її у відповідність із зазначеними вимогами. Якщо іграшка становить ризик, розповсюджувач зобов`язаний негайно повідомити про це виробника, його уповноваженого представника або імпортера, а також органи державного ринкового нагляду, в тому числі про вжиті обмежувальні (корегувальні) заходи;

- виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшці, прикріпленій до неї етикетці (ярлику) або пакуванні та у разі потреби в інструкції, що додається до іграшки. До дрібних іграшок, які продаються без пакування, повинні прикріплюватися відповідні попередження. Кожному окремо або всім попередженням в цілому повинне передувати слово "Попередження". Попередження, у яких зазначається мінімальний та максимальний вік користувачів, та інші наведені у додатку 5 до цього Технічного регламенту, розміщуються на пакуванні або в інший спосіб, що забезпечує чітку видимість для споживача перед придбанням іграшки;

- зазначені попередження та інструкції щодо безпечності повинні відповідати вимогам законодавства про мови.

Відповідачем за результатами перевірки характеристик продукції, введеної в обіг позивачем на території України, виявлено невідповідність продукції:

- в іграшці-наборі для творчості ТМ Totum - CoinFriend 5+: попереджувальній інформації, нанесеній на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, не передують слова "УВАГА" чи "Попередження"; інструкція та інформація щодо безпечності, вказані на пакуванні не відповідають вимогам закону про порядок застосування мов, що зазначено у Протоколі випробувань іграшок ДП "Укрметртестстандарт" №5364/20і від 25.06.2020;

- у грі-головоломці для малят "День та Ніч" ТМ Smart Games: на дитячій іграшці її пакуванні або в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку не нанесено чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, відсутні слова "Увага" або "Попередження".

Як слідує з пунктів 11, 19, 25, 26, 37, 38 Технічного регламенту №515, позивач, як імпортер та розповсюджувач продукції на території України, повинен був нанести попереджувальну інформацію на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, з урахуванням вимог законодавства про мови і такій інформації мало передувати слово "Попередження".

Однак доказів, що продукція (іграшка-набір для творчості ТМ Totum - CoinFriend 5+, гра-головоломка для малят "День та Ніч" ТМ Smart Games) на момент проведення перевірки містили слово "Попередження" та попереджувальну інформацію на етикетці таких іграшок, тобто відповідали вимогам Технічного регламенту №515, позивач суду не надав.

Щодо доводу позивача про підтвердження відповідності іграшок вимогам Технічного регламенту №515 є декларації про відповідність, то суд зазначає, що відповідно до частини сьомої статті 28 Закону №124-VIII виробник шляхом складання декларації про відповідність бере на себе відповідальність за відповідність продукції вимогам, визначеним у відповідних технічних регламентах.

На думку суду необхідно погодитись з доводами відповідача, що наявність декларації про відповідність, не виключає можливих порушення відповідних технічних регламентів, дія яких розповсюджується на продукцію, яка є об`єктом перевірки, оскільки декларація про відповідність не є достатнім доказом дотримання відповідних регламентів під час реалізації продукції. Визначальним є встановлення відповідності продукції технічним регламентам під час відповідної перевірки, що є метою таких перевірок. Крім того, під час проведення випробовування продукції щодо відповідності, випробовування стосуються лише випробувального зразка, а не всієї продукції, яка в подальшому буде реалізовуватись по ланцюгу постачання, відтак цей довід позивача є необґрунтованим.

Підставою позову визначено відсутність закону, який регулює мовні питання, на момент введення в обіг іграшок, яку суд вважає необґрунтованою.

Рішенням Конституційного Суду України від 28.02.2018 №2р-2018 Закон України "Про засади державної мовної політики", зі змінами, визнаний неконституційним та втратив чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного Рішення.

Разом з тим відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 14.12.1999 у справі №1-6/99 положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким "державною мовою в Україні є українська мова", треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Конституційний Суд України у цьому Рішенні зазначив, що під державною (офіційною) мовою розуміється мова, якій державою надано правовий статус обов`язкового засобу спілкування у публічних сферах суспільного життя.

Конституцією України статус державної мови надано українській мові (частина перша статті 10). Це повністю відповідає державотворчій ролі української нації, що зазначено у преамбулі Конституції України, нації, яка історично проживає на території України, складає абсолютну більшість її населення і дала офіційну назву державі.

Положення про українську мову як державну міститься у розділі I "Загальні засади" Конституції України, який закріплює основи конституційного ладу в Україні. Поняття державної мови є складовою більш широкого за змістом та обсягом конституційного поняття "конституційний лад".

До того ж 16.07.2019 набрав чинності Закон України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" від 25.04.2019, стаття 1 якого, зокрема, визначає, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Статус української мови як єдиної державної мови зумовлений державотворчим самовизначенням української нації. Державний статус української мови є невіддільним елементом конституційного ладу України як унітарної держави. Статус української мови як єдиної державної мови в Україні визначається виключно Конституцією України. Статус української мови як єдиної державної мови передбачає обов`язковість її використання на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначені цим Законом.

Таким чином, маркування продукції, яка вводиться в обіг на території України, має здійснюватися державною мовою, якою є українська мова відповідно до положень статті 10 Конституції України. Відтак довід позивача щодо відсутності спеціального закону, який би регулював мовні питання, на момент введення в обіг іграшок на території України, є безпідставними, оскільки норми Конституції України є нормами прямої дії.

Варто також зазначити, що стосовно позивача були прийняті рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, які ним були виконані, про що контролюючому органу надане відповідне повідомлення. Отже, усунувши виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства про державний ринковий нагляд, позивач визнав їх наявність.

Вжиття органами Держпродспоживслужби обмежувальних заходів, за наявності для цього правових підстав, та прийняття рішень про накладення штрафів за порушення законодавства спрямовано на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства, які полягають у створенні безпечних умов для фізичного розвитку дітей, захисту їх здоров`я від негативного впливу небезпечної нехарчової продукції, та вимогами захисту економічних інтересів окремої особи, зокрема, гарантованого частиною першою статті 42 Конституції України, права на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 44 Закону №2735-VI до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом періоду від одного року до трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації.

Позивач не заперечує, що він є особою, яка ввела в обіг продукцію, що була предметом перевірки. З огляду на вказане, чинним законодавством передбачено відповідальність суб`єктів господарювання за невідповідність продукції вимогам технічних регламентів. При цьому контролюючий орган правомірно застосував до позивача вимоги саме Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 28.02.2018 №151, що діяв на момент проведення перевірки.

Підставами позову визначено непропорційність застосованих до позивача санкцій рівню загрози суспільним інтересам та основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції.

Як уже вказував суд, оскаржуваними постановами ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 07.12.2020 №159 та від 07.12.2020 №160 до позивача застосовано штрафи в розмірі 3 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян по 51 000,00 грн. на підставі пункту 2 частини другої статті 44 Закону №2735-VI, яким передбачалось, що до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом періоду від одного року до трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Рішенням Конституційного Суду України від 01.11.2023 №9-р(ІІ)/2023 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", зі змінами, а саме: "у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян". Окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" зі змінами, визнаний неконституційним, втратив чинність через шість місяців з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Відповідно до частини другої статті 152 Конституції України закони та інші акти за рішенням Конституційного Суду України визнаються неконституційними повністю чи в окремій частині, якщо вони не відповідають Конституції України або якщо була порушена встановлена Конституцією України процедура їх розгляду, ухвалення або набрання ними чинності.

Іншими словами, Рішення Конституційного Суду України від 01.11.2023 №9-р(ІІ)/2023 має пряму дію в часі і застосовується до тих правовідносин, які тривають або виникли після його ухвалення (наприклад, постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.11.2020 справа №4819/49/19).

Розглядаючи спір, зокрема визначену позивачем підставу для визнання оскаржуваних постанов протиправними через непропорційність розміру застосованих до позивача штрафних санкцій, окружному адміністративному суду необхідно з`ясувати - чи підлягає застосування до спірних відносин Рішення Конституційного Суду України від 01.11.2023 №9-р(ІІ)/2023, яким визнано неконституційними застосовані до позивача пункт 2 частини другої статті 44 Закону №2735-VI та чи може це бути підставою для визнання протиправними, скасування оскаржуваних постанов.

У спірному випадку відповідачем реалізовано свої повноваження шляхом прийняття оскаржуваних постанов, якими до позивача застосовано штрафи в розмірі по 51 000,00 грн. Суд погоджується з доводами відповідача, що на момент прийняття оскаржуваних постанов та застосування штрафних санкцій у контролюючого органу не було правових підстав для застосування меншого розміру штрафу чи здійснення оцінки пропорційності, передбачених пунктом 2 частини другої статті 44 Закону №2735-VI санкцій, рівню загрози суспільним інтересам та основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції, оскільки цієї нормою чітко визначався розмір штрафу. Відтак відповідачем правомірно застосовано встановлені Законом №2735-VI розміри штрафів.

Великою Палатою Верховного Суду переглядалось рішення Верховного Суду від 05.02.2024 справа №990/235/23, яким задоволено позов члена Вищої ради правосуддя: визнано протиправними дії Вищої ради правосуддя щодо виплати позивачу в період з 18.04.2020 по 27.08.2020 винагороди члена Вищої ради правосуддя із застосуванням обмежень, передбачених статтею 29 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" в редакції Закону України від 13.04.2020 №553-ІХ; стягнуто з бюджетних асигнувань Вищої ради правосуддя на користь члена Вищої ради правосуддя недоплачену винагороду за період з 18.04.2020 по 27.08.2020 у розмірі 641427,94 грн з утриманням із цих сум передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2024 справа №990/235/23 вказане рішення Верховного Суду скасовано, в задоволенні позову відмовлено.

У своїй постанові Велика Палата надавала правову оцінку Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 13.04.2020 №553-ІХ (Закон № 553-ІХ), яким Закон України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX (Закон №294-IX) доповнено статтею 29. Цією нормою передбачалось обмеження щодо нарахування заробітної плати, грошового забезпечення, в тому числі членам Вищої ради правосуддя, в розмірі, що не перевищує 10 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2020. Таке обмеження мало застосовуватись, починаючи з квітня 2020 року та до завершення місяця, в якому відміняється карантин, запроваджений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Рішенням Конституційного Суду України від 28.08.2020 №10-р/2020 визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) положення частин першої, третьої статті 29 Закону №294-IX зі змінами та абзац дев`ятий пункту 2 розділу II "Прикінцеві положення" Закону №553-IX, які втратили чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

На підставі частини другої статті 152 Конституції України та з урахуванням резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України від 28.08.2020 №10-р/2020, Велика Палата Верховного Суду вказала, що саме з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного Рішення втратили чинність визнані неконституційними положення Закону №294-ІХ зі змінами та Закону №553-IX.

Велика Палата дійшла висновку про правомірність нарахування Вищою радою правосуддя заробітної плати у розмірі, встановленому статтею 29 Закону №294-IX в редакції Закону №553-IX, з дня набрання відповідними положеннями чинності до дня ухвалення Конституційним Судом України рішення від 28.08.2020 №10-р/2020.

За висновком Великої Палати, оскільки в зазначеному Рішенні відсутні положення, які б дозволили зробити висновок про його поширення на правовідносини, які тривали в період дії положень статті 29 Закону №294-IX, які згодом визнані неконституційними, це Рішення має пряму (перспективну) дію в часі, тому відсутні підстави вважати протиправними дії Вищої ради правосуддя щодо нарахування позивачу в період з 18.04.202 по 27.08.2020 винагороди в розмірі, що не перевищує 10 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2020. Оскільки в цей період обмежувальні положення статті 29 Закону №294-IX у редакції Закону №553-IX були чинними, з урахуванням вимог статті 19 Конституції України не можна визнати, що Вища рада правосуддя як орган державної влади діяла не на підставі, чи не в межах повноважень, чи не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2024 справа №990/235/23 дійшла висновку про правомірність застосування органом держави положень статті 29 Закону №294-IX у редакції Закону №553-IX, коли вони були чинними і до ухвалення Конституційним Судом України Рішення від 28.08.2020 №10-р/2020, та зазначила про пряму дію цього Рішення, тобто його застосовність до правовідносин, які виникли після його ухвалення.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На думку суду, в спірному випадку підлягають застосуванню наведені правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 23.05.2024 справа №990/235/23. Доходячи такого висновку, суд враховує положення частини третьої статті 152 Конституції України, за якою матеріальна чи моральна шкода, завдана фізичним або юридичним особам актами і діями, що визнані неконституційними, відшкодовується державою у встановленому законом порядку. На думку суду, ця норма Основного Закону України разом з конституційним правилом про втрату чинності неконституційним законом з дня ухвалення рішення Конституційного Суду України, якщо інше не передбачено самими рішенням, є тими запобіжниками, які повинні забезпечити стабільність відносин після визнання неконституційним закону України чи його окремого положення. З огляду на викладене, суд у цій справі не застосовує правові висновки Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду Верховного Суду, викладені в постанові від 10.12.2024 справа №240/19209/21.

Враховуючи викладене, Рішення Конституційного Суду України від 01.11.2023 №9-р(ІІ)/2023 має пряму дію та застосовується до відносин, які виникли після набрання ним чинності, тому не може бути підставою для визнання протиправними оскаржуваних постанов.

Щодо тверджень позивача про непропорційність застосованих двох штрафів у розмірі по 51 000,00 грн., то суд зазначає про відсутність обґрунтування такої непропорційності.

Зі змісту Рішення від 01.11.2023 №9-р(ІІ)/2023 вбачається, що Конституційним Судом України розглядалась скарга фізичної особи-підприємця, яка здійснювала, зокрема роздрібну торгівлю нехарчовими товарами (продукцією) - дитячими іграшками, до якої був застосований штраф в розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (51 000,00 грн) за введення в обіг товарів (продукції), які не відповідають установленим вимогам, а саме - іграшок вартістю 39 грн за одиницю товару та загальною вартістю в розмірі 1365 гривень (за 35 одиниць товару).

Конституційний Суд України вказав, що оспорюваний припис Закону №2735, який установлює безальтернативну санкцію, що має ознаки абсолютно визначеної, не забезпечує домірності та індивідуалізації юридичної відповідальності порушника законодавства про безпеку нехарчових товарів та продукції з урахуванням усіх значущих обставин справи та дійшов висновку, що оспорюваний припис Закону №2735 суперечить частині першій статті 8 Конституції України, за якою в Україні визнається і діє принцип верховенства права та частині другій статті 61 Основного Закону України, відповідно до якого юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

У спірному випадку штрафи застосовано до ТОВ "Бельвіль", яке не зазначало про покладення на нього надмірного тягаря щодо застосування двох штрафів по 51000,00 грн. Судом установлено, що позивачем усунуто недоліки, які виявлені під час перевірки. Крім того, встановлені порушення полягали у тому, що введена в обіг позивачем продукція (дитячі іграшки) не містили на етикетках обов`язкових реквізитів та описів державною мовою, що за висновком суду є вагомим.

За відсутності обґрунтування позивача в чому конкретно полягала непропорційність застосованих штрафних санкцій, суд відхиляє його доводи в цій частині, відповідно застосування відповідачем неякісного закону не призвело до порушень інтересів позивача, зокрема, щодо мирного володіння майном.

З огляду на викладене суд вважає правомірними оскаржувані постанови, відповідно відсутні підстави для задоволення позову.

Враховуючи відмову в задоволенні позову, розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України судом не здійснюється.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Бельвіль" (ідентифікаційний код 31607494, місцезнаходження: 01021, місто Київ, вулиця Грушевського, 28/2, офіс 43).

Відповідач - Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві (ідентифікаційний код 40414833, місцезнаходження: 03151, місто Київ, вул. Волинська, 12).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Донець В.А.