Справа № 635/1124/25
Суддя: Назаренко О. В.
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №635/1124/25
Провадження 2-а/635/60/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року смт Покотилівка

Суддя Харківського районного суду Харківської області Назаренко О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Сіренко О.О. звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить скасувати постанову № 164 від 29 січня 2025 року по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 210-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 (сімнадцять тисяч) гривень; провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 210-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 210-1 КУпАП.

Зазначена позовна заява надійшла до суду 10 лютого 2025 року через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Дослідивши позов та додані до нього документи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви залишити без руху з наступних підстав:

Відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. ст. 160 і 161 цього КАС України.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Згідно з ч.4 ст.46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

У позовній заяві позивачем зазначений відповідач ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Постановою Кабінету Міністрів України №154 від 23.02.2022 затверджено Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки. Так п. 7 зазначеного положення передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства. Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

Отже, структурні підрозділі не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах.

За таких обставин, позивачу слід усунути вказаний недолік позовної заяви та зазначити відповідного суб`єкта владних повноважень, який є відповідачем за даним позовом, його місцезнаходження та належний код ЄДРПОУ.

Крім того, п.8 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що позовна заява має містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч вказаній нормі, позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових, копії яких додані до заяви.

Крім того, ч.3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно вищезазначеного закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» визначено, що станом на 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що на даний час позивач є особою з інвалідністю 2 групи, повторний огляд МСЕК призначений на березень 2025 року, але на підтвердження додає 2 ідентичні довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією Серія 12ААВ №700403, із яких вбачається наступне: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дата огляду 07.09.2023, друга група інвалідності з 18 липня 2023 року, інвалідність встановлена на строк до 01 серпня 2024 року, дата чергового переогляду 18.07.2024.

Тож позивач до позовної заяви доказів сплати судового збору не долучив; обставин, які могли б вказувати на наявність пільг, передбачених ст.5 Закону України «Про судовий збір» та доказів на їх підтвердження позивач не надав.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18.03.2020 року, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення повинен складати 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам ч.3 ст.161 КАС України, позивачу необхідно сплатити судовий збір або надати суду документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

адміністративний позов ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В.Назаренко