Справа № 640/29427/21
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2025-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

12 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/29427/21

Луганський окружний адміністративний суд у складі судді Пляшкової К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) клопотання представника Офісу Генерального прокурора про розгляд у порядку загального позовного провадження справи за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду на розгляді перебуває справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач) з такими позовними вимогами:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо затримки виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 по справі № 826/17491/14 в частині поновлення позивача на посаді;

2) стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання судового рішення про поновлення на посаді у сумі 108093,42 грн.

3) стягнути з відповідача на користь позивача витрати на надання правової допомоги у сумі 6000,00 грн та витрати по сплаті судового збору.

Від представника відповідача 07 лютого 2025 року надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, в обґрунтування якого зазначено, що відповідно до частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) справами незначної складності, серед інших, є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Згідно з приміткою до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються прокурори. Також зазначено, що складність справи, обсяг та характер доказів, що підлягають дослідженню, значення справи для сторін, розгляд у спрощеному позовному провадженні не буде сприяти повному і всебічному з`ясуванню обставин, що входять до предмету доказування.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з такого.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 жовтня 2021 року відкрито провадження у даній адміністративній справі; визначено здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено справу до розгляду у підготовче засідання.

Однак в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2022 року про прийняття справи до провадження зазначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Також ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні заяви представника Офісу Генерального прокурора із запереченнями щодо розгляду справи у спрощеному позовному провадженні у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку.

Отже, на час прийняття даної адміністративної справи до провадження суддею Луганського окружного адміністративного та постановлення ухвали від 23 січня 2025 року, суддею Окружного адміністративного суду міста Києва, у провадженні якого раніше перебувала ця справа, вже вирішено, що справа має розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Повторно заявляючи клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, представник відповідача не наводить будь-яких нових обставин, які раніше не враховані судом.

Щодо наведених у клопотанні підстав, суд зазначає таке.

Згідно із частиною першою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина друга статті 12 КАС України).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина третя статті 12 КАС України).

Так, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо, зокрема, прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище (пункт 1 частини шостої статті 12 КАС України).

Отже, для вирішення питання за правилами якого позовного провадження необхідно розглядати спір щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, необхідно встановлювати чи не належить позивач до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище відповідно до Закону України «Про запобігання корупції». В іншому випадку такий спір належить розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19 грудня 2019 року справа № 640/18911/18.

Відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із приміткою статті 50-3 Закону України «Про запобігання корупції», до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище віднесено, зокрема, Генерального прокурора, його першого заступника та заступника, прокурорів, слідчих і дізнавачів.

За матеріалами справи позивач дійсно займав посаду, яка у розумінні Закону України «Про запобігання корупції» свідчить, що позивач був службовою особою, яка займала відповідальне становище.

Водночас, виходячи з аналізу матеріалів справи та предмету розгляду, судом встановлено, що в даній адміністративній справі предметом доказування є, чи допущено відповідачем протиправну затримку виконання рішення суду про поновлення позивача на роботі, за що Кодексом законів про працю України передбачено стягнення середнього заробітку.

Тобто предмет спору у даній справі не стосується предмету спору, окресленого в пункті 1 частини шостої статті 12 КАС України.

Тому суд вважає, що у даному випадку відсутня імперативна вимога процесуального закону до порядку розгляду справи (спрощеного або загального) цієї справи та суд, керуючись критеріями, визначеними у частині третій статті 257 КАС України, повноважний самостійно обрати порядок розгляду справи.

Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Виходячи з наведених в статті 257 КАС України критеріїв, з огляду на предмет спору в даній справі, з урахуванням вимог статей 259, 260, 262 КАС України, суд вважає за можливе продовжувати розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Суд також зауважує, що дотримання принципів рівності усіх учасників справи перед законом і судом, диспозитивності та змагальності, відбувається й під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та у повній мірі забезпечено встановленою КАС України процедурою обміну сторонами заявами по суті справи, подання доказів, що підтверджують обставини, якими обґрунтовано вимоги чи заперечення, подання відповідних заяв та клопотань тощо.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про розгляд цієї справи у порядку загального позовного провадження є необґрунтованим та у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 241, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника Офісу Генерального прокурора про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя К.О. Пляшкова