Справа № 160/23920/24
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2025-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 160/23920/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Чернівецької митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2024 року (суддя Златін С.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 30.10.2024 року) в справі №160/23920/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КДВ Плюс» до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, визнання протиправними та скасування карток відмови у прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и в:

03.09.2024 року ТОВ «КДВ Плюс» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Чернівецької митниці (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA40800/2024/000296/2 від 16.05.2024 року та № UA40800/2024/000318/2 від 29.05.2024 року; визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA408020/2024/000782 від 16.05.2024 року та № UA408020/2024/000861 від 29.05.2024 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2024 року позовні вимоги задоволено.

Чернівецька митниця не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала до суду апеляційну скаргу, просила скасувати рішення суду та у задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запити при митному оформленні партій товару ним недоліки не усунуто. Апелянт вказував, що ним при аналізі поданих до митного оформлення документів, виявлені розбіжності та неточності, що викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення складових митної вартості товару та їх числових значень. Апелянт вказував, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Обов`язок доведення митної ціни товару покладений на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Апелянт зазначив, що він своїми рішеннями правомірно визначив митну вартість товарів, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «КДВ Плюс» від імені якого діяв митний брокер, при поданні до митного органу митних декларацій, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Чернівецька митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, тобто, можливість надання додаткових документів передбачена законом. Суд першої інстанції зазначав, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару. Передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування методів, зокрема, основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, на основі додавання вартості (обчислена вартість), резервний. Спростовуючи зауваження митниці, суд першої інстанції вказував, що у копії митної декларації країни відправлення міститься посилання на E-Fatura від 10.05.2024 року, якого до митного оформлення не надано, а надано інший документ E-Fatura, та митна декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товару згідно МК України. Стосовно доводу відповідача про те, у митній декларації вказано, що товар урожаю 2024 року, однак вказана інформація відсутня у документах, що супроводжували товар та надавались до митного оформлення, суд вказував, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів того, який чином вказана інформація про товар має вплив на його митну вартість. Наявність у базі даних митного органу інформації про більшу вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, не є підставою для не застосування основного методу для визначення митної вартості товарів, оскільки вказана обставина не перерахована у статті 58 МК України в якості підстави, що виключає застосування основного методу визначення митної вартості товарів. Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, транспортні (перевізні) документи, слід дійти до висновку, що позивачем з метою підтвердження митної вартості товару, до відповідача надано документи, які містять необхідну інформацію про товар, та його ціну. Митний орган приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого товару за методом не за ціною договору, не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, не зазначив країну походження та рік виготовлення такого товару, його технічний стан, що є окремою підставою для скасування такого рішення. Митниця при прийнятті рішень про коригування митної вартості товарів протиправно застосувала шостий (резервний) метод визначення митної вартості товарів, що є самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення відповідача. Висновки відповідача щодо документального непідтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості є протиправним.

Відповідно до матеріалів справи, 03.04.2024 року між ТОВ «КДВ Плюс» (покупець) та компанією «Abbas Fruits Tarim Urunleri Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi» (Турецька Республіка) (постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт № 10/24-U, за умовами якого, постачальник зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом, найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту. Умовами поставки визначено, що ціна товару та базис поставки (Інкотермс, 2010) узгоджується сторонами на кожну партію окремо та вказується у специфікаціях до контракту. Умовами договору передбачено постачання товарів відповідно до базису CPT або FCA умови оплати 100% попередня оплата.

Сторонами контракту узгоджено постачання згідно рахунку проформи (інвойс) № 1 від 10.05.2024 року щодо постачання партії товару буряка столового в кількості 20000 кг загальною вартістю 7600,00 доларів США за ціною 0,38 долари США за 1 кг. Оплату за товар було здійснено, що підтверджується платіжною інструкцією б/н від 10.05.2024 року.

16.05.2024 року ТОВ «КДВ Плюс» було задекларовано до митного органу в`їзду Чернівецька митниця товари: свіжі їстівні овочі буряк столовий свіжий, середній розмір корнеплодів, врожай 2024 року, призначений для споживання людиною, розфасовані в пластикових ящиках, розміщених на дерев`яних піддонах, не містить ГМО 20000 кг, шляхом подання електронної митної декларації № 24UA59U1. Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів від 03.04.2024 року № 10/24-U, додаткову угоду № 1 від 13.05.2024 року, рахунок е-Fatura № АВ0029 від 10.05.2024 року, рахунок-проформу (інвойс) № 1 від 10.05.2024 року, платіжну інструкції без номера від 10.05.2024 року, митну декларацію країни відправлення, вантажну митну декларацію, міжнародну автомобільну накладну від 10.05.2024 року, сертифікат якості на товари, сертифікат ЕС/TR. Митна вартість товару заявлена за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.

Чернівецькою митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митниця вказувала, що п. 5 контракту від 04.03.2024 року 10/24-U передбачена наявність упаковки, відомостей щодо включення вартості упаковки, яка є складовою митної вартості не надано. В копії митної декларації країни відправлення від 11.05.2024 року № 243353300ЕХ0000937 міститься посилання на Е- Fatura від 10.05.2024 року № 036, яка до митного оформлення не подана. Надано Е- Fatura від 10.05.2024 року № АВ0029, роз`яснення з цього приводу відсутні. В гр. 31 МД в описі товарів зазначено, що товари відносяться до врожаю 2024 року, вказана інформація відсутня в поданих до оформлення документах, які перетинали митний кордон України разом з товаром. Керуючись вимогами статті 53 Митного кодексу України митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів: виписку з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, каталоги, специфікації фірми виробника товару, копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову.

Декларантом Чернівецьку митницю повідомлено, що інші документи надати не може.

Згідно матеріалів справи, митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2024 року № UA408000/2024/000296/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок декларації від 07.05.2024 року №UA408020/2024/024214 для товару на рівні 0,94 долара США за 1 кг.

На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.05.2024 року №UA408020/2024/000782.

Скориставшись правом, ТОВ «КДВ Плюс» задекларувало зазначені товари з урахуванням коригування митниці, та випустило їх у вільний обіг за ЕМД №24UA89U5 від 16.05.2024 року.

Сторонами контракту узгоджено постачання згідно рахунку проформи (інвойс) № 3 від 21.05.2024 року щодо постачання партії товару буряка столового в кількості 21500 кг загальною вартістю 8000,00 доларів США за ціною 0,40 долари США за 1 кг. Оплату за товар було здійснено, що підтверджується платіжною інструкцією б/н від 22.05.2024 року.

29.05.2024 року ТОВ «КДВ Плюс» було задекларовано до митного органу в`їзду Чернівецька митниця товари: свіжі їстівні овочі буряк столовий свіжий, середній розмір корнеплодів, врожай 2024 року, призначений для споживання людиною, розфасовані в пластикових ящиках, розміщених на дерев`яних піддонах, не містить ГМО 20000 кг, шляхом подання електронної митної декларації № 24UA198U3. Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів від 03.04.2024 року № 10/24-U, додаткову угоду № 3 від 21.05.2024 року, рахунок е-Fatura № АВ0042 від 22.05.2024 року, рахунок-проформу (інвойс) № 3 від 21.05.2024 року, платіжну інструкції без номера від 22.05.2024 року, митну декларацію країни відправлення, вантажну митну декларацію, міжнародну автомобільну накладну від 22.05.2024 року, сертифікат якості на товари, сертифікат ЕС/TR. Митна вартість товару заявлена за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.

Чернівецькою митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митниця вказувала, що п. 5 контракту від 04.03.2024 року 10/24-U передбачена наявність упаковки, відомостей щодо включення вартості упаковки, яка є складовою митної вартості не надано. В копії митної декларації країни відправлення від 23.05.2024 року № 243353300ЕХ0001-33 міститься посилання на Е- Fatura від 22.05.2024 року № 264, яка до митного оформлення не подана. Надано Е- Fatura від 22.05.2024 року № АВ0042, роз`яснення з цього приводу відсутні. В гр. 31 МД в описі товарів зазначено, що товари відносяться до врожаю 2024 року, вказана інформація відсутня в поданих до оформлення документах, які перетинали митний кордон України разом з товаром. Керуючись вимогами статті 53 Митного кодексу України митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів: виписку з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, каталоги, специфікації фірми виробника товару, копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову.

Також декларантом Чернівецьку митницю повідомлено, що інші документи надати не може.

Згідно матеріалів справи, митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2024 року № UA408000/2024/000318/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок декларації від 17.05.2024 року №UA110130/2024/011429 для товару на рівні 0,94 долара США за 1 кг.

На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 29.05.2024 року №UA408020/2024/000861.

Скориставшись правом, ТОВ «КДВ Плюс» задекларувало зазначені товари з урахуванням коригування митниці, та випустило їх у вільний обіг за ЕМД №24UA64U0 від 29.05.2024 року.

Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями статей 65, 66 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця при митному оформленні товарів мала нарікання, що у п. 5 контракту від 04.03.2024 року 10/24-U передбачена наявність упаковки, відомостей щодо включення вартості упаковки, яка є складовою митної вартості не надано.

Згідно ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Вартість упаковки включена в загальну вартість товару, адже транспортування томатів без упаковки з Республіки Туреччина до України не можливо здійснити. У деклараціях про митне оформлення вказано, що свіжі їстівні овочі буряк столовий свіжий, середній розмір корнеплодів, розфасований в пластикових ящиках, розміщених на дерев`яних піддонах. Пакування є частиною товару.

Чернівецька митниця як недолік у митному оформленні вказувала, що у копії митної декларації країни відправлення від 11.05.2024 року № 243353300ЕХ0000937 міститься посилання на Е-Fatura від 10.05.2024 року № 036, яка до митного оформлення не подана. Надано Е- Fatura від 10.05.2024 року № АВ0029. В копії митної декларації країни відправлення від 23.05.2024 року № 243353300ЕХ0001-33 міститься посилання на Е- Fatura від 22.05.2024 року № 264, яка до митного оформлення не подана. Надано Е- Fatura від 22.05.2024 року № АВ0042.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що копія декларації країни відправлення при митному оформленні товарів та визначені їх митної вартості не є тим документом, з якого береться інформація про митну вартість товарів. Зазначення або не зазначення, невірне зазначення у митній декларації країни відправлення посилання на Е-Fatura є складовою частиною митного оформлення відправки товару при митному перетині кордону у країні відправлення.

Чернівецька митниця зазначає, що декларантом при митному оформленні партії товарів було надано Е- Fatura від 10.05.2024 року № АВ0029 та Е- Fatura від 22.05.2024 року № АВ0042, які є вірними та долучені при митному оформленні товарів.

Також Чернівецька митниця при оформленні партій товарів мала нарікання, що у гр. 31 МД в описі товарів зазначено, що товари відносяться до врожаю 2024 року, вказана інформація відсутня в поданих до оформлення документах, які перетинали митний кордон України разом з товаром.

У описі та поясненнях до товару у ВМД № № 24UA198U3 та № 24UA59U1 декларант декларує, що свіжі їстівні овочі буряки столові свіжі, середній розмір корнеплодів є врожаєм 2024 року. Варто вказати, що зазначення «свіжі» передбачають врожай 2024 року.

Натомість норми МК України не передбачають надання до митного оформлення при декларуванні товарів, що вирощуються (овочі, фрукти, гриби тощо), доказів на підтвердження року врожаю.

Встановлено, що Чернівецькою митницею при коригуванні митної вартості товару «свіжі їстівні овочі буряк столовий свіжий, середній розмір корнеплодів, врожай 2024 року, призначений для споживання людиною, розфасовані в пластикових ящиках, розміщених на дерев`яних піддонах, не містить ГМО» було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за першим методом згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема від 07.05.2024 року №UA408020/2024/024214, від 17.05.2024 року №UA110130/2024/011429.

Чернівецька митниця не пояснює використання при митному оформленні товарів ТОВ «КДВ Плюс» інших ВМД, від 07.05.2024 року №UA408020/2024/024214, від 17.05.2024 року №UA110130/2024/011429, яке вони мають відношення до постачання товарів позивачем, чи є тотожними умови постачання та опис товару, що ввозився за митними деклараціями від 07.05.2024 року №UA408020/2024/024214, від 17.05.2024 року №UA110130/2024/011429.

Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність своїх рішень, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом за ціною товару, визначеною позивачем у інвойсі до контракту.

Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує позиції Верховного Суду, зокрема, викладені у постановах від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17, від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17, від 17.05.2022 року у справі № 814/1916/17, від 29.06.2022 року у справі № 1.380.2019.001524, від 21.06.2022 року у справі № 820/6811/16, від 08.06.2022 року у справі № 380/1197/20.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 134, 139, 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Чернівецької митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2024 року в справі №160/23920/24 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова