Справа № 160/8341/24
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 160/8341/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Личкатої Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2024 року (суддя Турлакова Н.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №394к від 01.03.2024 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП» в частині пункту 2 про застосування до ОСОБА_1 старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2830/с від 13.03.2024 року По особовому складу про звільнення зі служби майора поліції ОСОБА_1 (01077926) старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції з 14.03.2024 року.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.03.2024 року по дату винесення рішення включно, з відрахуванням при його виплаті податків та інших загальнообов`язкових платежів.

- на підставі положень пунктів 2, 3 частини 1 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції та в частині виплати заробітної плати за один місяць, з відрахуванням при її виплаті податків та інших загальнообов`язкових платежів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2024 року відмовлено у задоволенні повних вимог.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду та прийняти постанову, якою задовольнити позов.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що з аналізу положень Дисциплінарного статуту вбачається, службове розслідування має бути проведено з дотриманням п`ятнадцятиденного терміну, але такий строк може бути продовжено за вмотивованим письмовим рапортом голови дисциплінарної комісії не більш як на 15 календарних днів.

Як стало відомо з матеріалів службового розслідування, строк було продовжено на підставі рапорту, який на нашу думку був досліджений судом лише поверхнево і не враховані порушення при ухваленні рішення. На думку скаржника рапорт містить очевидне підроблення і фальсифікацію. Рапорт був складений Начальником і зазначена друкована дата складення - 14.02.2024. Рапорт затверджений Начальником ГУНП в Дніпропетровській області і рукописно виправлена дата затвердження. Позивач зазначає, що рапорт фактично був затверджений 13.02.2024, а надалі дата виправлена на 15.02.2024. Тобто, Начальник ГУНП в Дніпропетровській області затвердив рапорт раніше ніж зазначена дата складення, після здійснив підробку документу.

Крім того, що рапорт не відповідає вимогам ст. 16 Дисциплінарного статуту і є невмотивованим. Рапорт не містить мотивів для продовження строків.

Зазначено, що суд протиправно визнав доведеною обставину, та не перевірив на відповідність дотримання вимог Дисциплінарного статуту щодо складу дисциплінарної комісії. Як вбачається з матеріалів справи, з моменту призначення службового розслідування був наявний необхідний кворум у складі комісії.

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 15.02.2024 №4660 було до складу дисциплінарної комісії включено нового члена. Проте, Начальником ГУНП в Дніпропетровській області проігноровано вимоги Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок № 893) та було внесено зміни до попереднього наказу і фактично змінено склад комісії, при цьому не зазначивши необхідність було залучено нового члена комісії. Також, відповідно до Положення про дисциплінарні комісії рапорт мав бути вмотивованим і містити обґрунтування наявності правових підстав для внесення змін до персонального складу, що у даній справі зроблено не було, жодних обґрунтувань рапорт не містить.

Скаржник зазначає, що судом встановлено щодо про повідомлення позивача листом від 20.02.2024 №50/2-228 про виклик на 23.02.2024 о 11:00 направленого на мобільний номер телефону позивача через месенджер WhatsApp, проте за наявної можливості виклик мав надсилатися обов`язково засобами поштового зв`язку, що не здійснювалось. Надсилання електронною комунікацією є виключенням, і в даному випадку застосування такого порядку було неправомірним. Матеріали справи не містять доказів отримання виклику позивачем, позивач виклик не отримував, що судом це не було враховано.

Отже, дисциплінарна комісія порушила основоположне право позивача на захист, формально поставилась до забезпечення реалізації такого права, умисно з огляду на своє упереджене ставлення до позивача, направили виклик в неналежний спосіб, маючи при цьому можливість належного виконання свого обов`язку. Виклик позивача був складений 20.02.2024, тобто через 20 днів після початку розслідування. Тобто, на думку скаржника, позивач не відмовлявся від надання пояснень, а відповідач порушив його право на захист, що судом проігноровано.

Також, судом проігноровано порушення предметних меж службового розслідування.

Так, межами службового розслідування є саме розслідування того проступку у зв`язку з яким взагалі почалось розслідування, тобто того проступку що стало підставою для призначення. Комісія при проведенні розслідування вийшла за предметні межі. Під предметними межами розуміють конкретні дії чи події, які підлягають розслідуванню.

З урахуванням наказу №313 від 01.02.2024 дисциплінарна комісія мала перевіряти саме ту діяльність поліцейських, що має прямий причинно-наслідковий зв`язок між повідомленням про підозру та проведенням обшуків.

Судом не було перевірено наявність складу дисциплінарного проступку у діях позивача.

З аналізу матеріалів службового розслідування вбачається ігнорування положень ст. 62 Конституції України, ч. 2 ст. 2 КК України, ч. 5 ст. 17 КПК України, про те що особа є невинуватою у вчиненні правопорушення доки її вину не буде доведено в судовому порядку. Керівництво і службова комісія презюмують факт вчинення кримінального правопорушення, як такий що дійсно мав місце, навіть не перевіряючи і не ставлячи його під сумнів.

Скаржник зазначає, що ні суд, ні дисциплінарна комісія не перевірили наявність ознак дисциплінарного проступку у діях позивача, а свою позицію ґрунтували лише на повідомленні про підозру і наявному кримінальному провадженні.

Також скаржник зазначає, що в силу принципу диспозитивності суд у даній справі не може здійснювати оцінку правомірності дій позивача під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У той самий час судом проігноровано непропорційне застосування дисциплінарних стягнень. З аналізу висновку дисциплінарної комісії вбачається, що ці проступки були вчинені не одноособово позивачем, а за фактичної співучасті із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . При цьому до ОСОБА_7 застосовано дисциплінарну відповідальність у вигляді суворої догани, а до ОСОБА_8 взагалі дисциплінарна відповідальність не застосовувалась. Звертаємо увагу, що за одні і ті самі дії до трьох осіб ставлення комісії кардинально відрізнялось.

Так, звільнення зі служби є крайнім заходом відповідальності і його застосування має бути обґрунтованим та співмірним із тяжкістю проступку. Наголошуємо що за однакові проступки комісією було застосовано різні види відповідальності (або не застосовані) до декількох осіб.

Отже, рішення суду ухвалено при неповному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, при недоведеності обставин що мають значення для справи які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

В обґрунтування зазначено, зокрема, що порядок проходження служби в поліції регламентується спеціальним законодавством, які вимагають від працівників поліції дотримуватись порядку та правил, встановлених законодавством України, Присягою, статутами, нормативними актами МВС України та наказами начальників, які видаються в межах їх повноважень; завжди залишатися відданим народові України, суворо дотримуватися її Конституції та чинного законодавства, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим працівником, зберігати державну та службову таємницю, з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, не вчиняти дій, які можуть привести до втрати незалежності та об`єктивності при виконанні службових обов`язків, з гідністю нести високе звання поліцейського.

Зазначено, що суд правильно встановив, що підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 став висновок службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування майор поліції ОСОБА_1 для надання пояснень щодо можливих порушень службової дисципліни з його боку не з`явився (про дату та час ОСОБА_1 , був повідомлений завчасно членом дисциплінарної комісії ОСОБА_9 ; акт №50/2 - 244 є в матеріалах справи).

Також, за Послужним списком майор поліції ОСОБА_1 за час служби притягувався до дисциплінарної відповідальності 7 ( сім) разів : зауваження, застосоване наказом Дніпровського відділу поліції ГУНП від 27.05.2021 № 874; зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 09.12.2021 №2126; догана, застосована наказом Дніпровського РУП ГУНП від 10.02.2022 № 228; зауваження, застосоване наказом ГУНП від 25.11.2022 № 1484 к; зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 06.06.2023 № 957; догана, застосована наказом Дніпровського РУП ГУНП від 18.07.2023 № 1200; зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 08.02.2024 № 348.

Позивач, усвідомлюючи можливість притягнення до найсуворішого з видів дисциплінарних стягнень, вчинив діяння, несумісне з його посадою та можливістю подальшого проходження служби в поліції, оскільки скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Наявність або відсутність в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, тобто відсутність або наявність підстав для притягнення до кримінальної відповідальності, не є підставою для звільнення останнього від дисциплінарної відповідальності та ніяким чином не може ототожнюватись з наявністю фактів порушення службової дисципліни, тобто з дисциплінарною відповідальністю, до якої було притягнуто останнього.

У ході службового розслідування дисциплінарна комісія ГУНП не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_1 , яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, які пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

ОСОБА_1 наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1о/с відповідно до п. 9, 12 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» був призначений як прибулий з МВС на посаду старшого оперуповноваженого Ленінського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції.

Згідно наказу Національної поліції України №1019 від 23.12.2020, з 15.02.2021 був переміщений на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції.

Згідно Рапорту Начальника УГІ ГУНП полковника поліції О. Таран, 30.01.2024 до УГІ ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НПУ, Служби безпеки України, Дніпропетровської обласної прокуратури та Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в місті Полтава, в рамках кримінального провадження №0000143 від 12.05.2022 (ч.1, 2, 3 ст.255, ч.3 ст.307, ч.2 ст.3177, ч.1 ст.263 КК України) проведено обшуки в службових кабінетах окремих поліцейських відділення поліції №3 та відділення поліції №7 Дніпровського РУП ГУНП, які можуть бути причетні до злочинної діяльності осіб, які за попередньою змовою, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, створили стійке ієрархічне об`єднання злочинну організацію для вчинення тяжких особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів з метою їх подальшого збуту на території Дніпропетровської області. Як з`ясовано, 30.01.2024 працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НПУ, ДБР, обласної прокуратури та СБУ в рамках цього ж кримінального провадження проведено обшуки у службових кабінетах старшого оперуповноваженого СКВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_10 та старшого оперуповноваженого СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 .

У порядку статті 208 КПК України затримано майора поліції ОСОБА_1 , а також повідомлено останньому про підозру у вищевказаному кримінальному провадженні.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 01.02.2024 №31 Про організацію проведення службового розслідування, наказано призначити службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських ВП №3 та ВП №7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського РУП ГУНП 30.01.2024 та проведення обшуків в службових кабінетах ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП та ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 15.02.2024 №460 Про внесення змін до наказу ГУНП від 01.02.2024 №313 та продовження строку проведення службового розслідування, наказано продовжити строк проведення службового розслідування призначеного на підставі наказу ГУНП від 01.02.2024 №313 на 15 календарних днів.

Згідно Витягу з наказу від 02.02.2024 №107о/с По особовому складу, відповідно до частини 1 статті 70 Закону України «Про Національну поліцію» відсторонено від виконання службових обов`язків за посадою з 01.02.2024 на час проведення службового розслідування майора поліції ОСОБА_1 (0107926), старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції з 13.03.2024.

Згідно Висновку «Про результати службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських ВП №3 та ВП №7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського РУП ГУНП 30.01.2024 та проведення обшуків в службових кабінетах ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП та ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП» затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 01.03.2024, дисциплінарною комісією пропонується відомості щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських ВП №3 та ВП №7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського районного управління поліції ГУНП 30.01.2024 та проведення обшуків в службових кабінетах ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП та ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях капітана поліції ОСОБА_10 та майора поліції ОСОБА_11 дисциплінарні проступки вважати встановленими, а службове розслідування призначене наказом ГУНП від 01.02.2024 №313 закінчити.

Також запропоновано (пункт 4) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 1, частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національні поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 2, 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у не інформуванні уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей за заявою ОСОБА_2 , котрі вказують на вчинення кримінального правопорушення та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, у складанні висновків про списання до справи матеріалів ЄО за зверненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без проведення повної, об`єктивної, всебічної перевірки, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, з урахуванням наявного дисциплінарного стягнення зауваження, застосованого наказом Дніпровського РУП ГУНП від 08.02.2024 № 348, застосувати до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0107926) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Також, у висновку зазначено:

« 30.01.2024 до УГІ ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НПУ, Служби безпеки України, Дніпропетровської обласної прокуратури та Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в місті Полтава, в рамках кримінального провадження №0000143 від 12.05.2022 (ч.1, 2, 3 ст.255, ч.3 ст.307, ч.2 ст.3177, ч.1 ст.263 КК України) проведено обшуки в службових кабінетах окремих поліцейських відділення поліції №2 та відділення поліції №7 Дніпровського РУП ГУНП, які можуть бути причетні до злочинної діяльності осіб, які за попередньою змовою, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, створили стійке ієрархічне об`єднання злочинну організацію для вчинення тяжких особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів з метою їх подальшого збуту на території Дніпропетровської області. Як з`ясовано, 30.01.2024 працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НПУ, ДБР, обласної прокуратури та СБУ в рамках цього ж кримінального провадження проведено обшуки у службових кабінетах старшого оперуповноваженого СКВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_10 та старшого оперуповноваженого СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 .

За результатами проведених обшуків в службових кабінетах капітана поліції ОСОБА_10 та майора поліції ОСОБА_1 нічого не вилучалось. Після проведення обшуків вищевказаних поліцейських було затримано у порядку ст. 208 КПК України та кожному повідомлено про підозру , за ч. З ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. З ст. 307 КК України.

Відповідно до змісту повідомлення про підозру капітану поліції ОСОБА_10 та майору поліції ОСОБА_1 встановлено, що останні підозрюються в:

- участі у злочинній організації, вчиненого службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.255 КК України;

- пособництві в утриманні місць для незаконного вживання психотропних речовин, вчиненому із корисливих мотивів, у складі злочинної "Організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27,- ч. 4 ст. 28, ч.2 ст. 317 К`К України;

- пособництві в незаконному придбанні, перевезенні та зберіганні з метою збуту психотропних речовин, особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 317 КК України, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. З ст. 307 КК України;

- у пособництві у незаконному збуті психотропних речовин, вчиненому повторно, особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 317 КК України, у складі злочинної організації; кваліфіковано за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. З ст. 307 КК України;

- пособництві у незаконному придбанні, перевезенні та зберіганні з метою збуту психотропних речовин, вчиненому повторно, особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 317 КК України, у складі злочинної організації, у великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст.27, ч.4 ст.28, ч.3 ст.307 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_12 , діючи умисно, з корисних мотивів, шляхом скоєння суспільно небезпечних протиправних діянь у сфері незаконного обігу психотропних речовин, розуміючи протиправний характер своїх дій, усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч вимогам ст. ст. 2, 7, 12, 17, 25 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» у не встановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше травня 2022 року, перебуваючи на території Центрального району Дніпра по проспекту Олександра Поля, 42-а, з метою свого особистого незаконного збагачення, а також незаконного збагачення співучасників злочину, розробив злочинний план із незаконного збуту серед наркозалежних осіб м. Дніпра та Дніпропетровської області психотропної речовини «метамфетамін».

Для реалізації свого злочинного плану, ОСОБА_12 , маючи авторитет серед осіб, які схильні до вчинення злочинів у сфері обігу наркотичних засобів психотропних речовин та їх аналогів, а також лідерські та комунікативні якості, вирішив утворити та очолити стійке об`єднання - злочинну організацію, з метою протиправного особистого збагачення, шляхом вчинені систематичного незаконного зберігання, перевезення з метою збуту, а також збуту психотропної речовини «метамфетамін», систематичного використання коштів, здобутих від незаконного обігу психотропних речовин.

Так, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та службова особа правоохоронного органу ОСОБА_14 розуміючи, що вказана діяльність є протиправною, яка має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлена тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення Дніпропетровського регіону в цілому, у зв`язку з чим вимагає чітких та узгоджених дій значної кількості людей, маючи намір вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень систематично та протягом тривалого періоду часу, спланували досягнути поставленої мети за рахунок створення і керування стійким ієрархічним об`єднанням - злочинною організацією, до складу якої не пізніше травня 2022 року залучили осіб із цивільного населення, а саме: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , залучили особу, матеріали відносно якої виділено у окрема провадження, а також не пізніше березня 2023 року (більш точного часу у ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_18 , а також осіб із свого близького оточення - працівників правоохоронних органів, а саме: начальника сектору відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_19 , оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_20 , оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_21 , оперуповноваженого відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_10 , заступника начальника - начальника СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Бричкіна Віталія Сергійовича та старшого оперуповноваженого ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції Іванька Дмитра Борисовича.

Погодившись із запропонованим ОСОБА_12 планом, учасники злочинної організації тим самим зорганізувались у стійке ієрархічне об`єднання, поєднане єдиним планом з розподілом функцій учасників групи, спрямоване на досягнення цього плану, відомого усім учасникам групи, для отримання незаконного пов`язаних з незаконним збутом психотропної речовини протягом тривалого проміжку часу. Учасники зазначеної злочинної організації були обізнані щодо протиправних цілей їх діяльності, виявляли бажання здійснювати незаконний збут психотропних речовин за відсутності ліцензії на провадження відповідного виду діяльності, незважаючи на те, що згідно ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини в прекурсори» діяльність з обігу- психотропних речовин, включених до таблиць II Переліку (до якої входить «метамфетамін»), здійснюється суб`єктами господарювання за наявності в них ліцензій На здійснення відповідних видів діяльності, та своїми спільними незаконними діями тривалий час сприяли досягненню визначеної злочинної мети.

При цьому, для забезпечення стабільності та безпеки функціонування вказаної злочинної організації, під час підбору вказаних осіб враховувалися їх особисті якості, фізичні дані, навички, здатність до підпорядкування та організації діяльності інших осіб, схильність до вчинення правопорушень, зв`язки серед осіб пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів, особливо небезпечних наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, авторитету її лідерів та безумовне підпорядкування їм.

Переслідуючи мету протиправного, швидкого та незаконного збагачення, шляхом вчинення систематичного незаконного зберігання, перевезення з метою збуту, а також збуту психотропної речовини «метамфетамін», систематичного використання коштів, здобутих від незаконного обігу психотропних речовин, всі вищевказані особи добровільно погодились на участь у вказаній злочинній організації та вчинюваних нею злочинах, а також підкорятися стійкій ієрархії, визначених у ній правил поведінки і дисципліні у ній.

Таким чином, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 і капітан поліції ОСОБА_14 , перебуваючи на території Центрального району міста Дніпра діючи умисно, з корисливих мотивів, не пізніше травня 2022 року, створили злочинну організацію, до складу якої увійшли ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_22 , а також особа, матеріали відносно якої виділено у окреме провадження та службові особи правоохоронних органі Дніпропетровської області - Дніпровського РУН ГУНП ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_19 , а також оперуповноважений ВП № 7 Дніпровського РУН ГУНП капітан поліції Фурса Д.І., заступник начальника - начальник СКП ВП №3 Дніпровського РУН ГУНП підполковник поліції Бричкін В.С. та старший оперуповноважений ВП №3 Дніпровського РУН ГУНП майор поліції ОСОБА_23 , які умисно і добровільно, усвідомлюючи наслідки своїх суспільно-небезпечних дій, зорганізувалися в стійке ієрархічне об`єднання - злочинну організацію для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, вчинених у складі злочинної організації, склавши при цьому єдиний план злочинних дій, відомий всім учасникам групи, з розподілом функцій кожного учасника групи, спрямованих на реалізацію цього плану.

Як пособники старший оперуповноважений ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 та старший оперуповноважений СКП ВП № 7 цього ж районного управління поліції капітан поліції ОСОБА_10 у складі злочинної організації, кожен взяв на себе наступні обов`язки:

- забезпечення прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів, шляхом налагодження зв`язків серед працівників поліції та інших правоохоронних органів, з метою невжиття ними заходів правового реагування на незаконну діяльність злочинної організації;

- отримання та придбання у організатора та учасників злочинної організації психотропної речовини «метамфетамін» для особистого використання;

- отримання від учасників злочинної організації частини грошових коштів від незаконного збуту психотропної речовини «метамфетамін»;

- забезпечення усунення перешкод в діяльності злочинної організації, невжиття заходів правового реагування та допомоги в уникненні та ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності інших учасників злочинної організації за вчинення кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів;

- інформування та консультування організатора та членів злочинної організації щодо форм, методів та засобів розкриття злочинів вказаної категорії, з метою сприяння незаконній діяльності організації та уникнення її учасниками кримінальної відповідальності;

- використання зв`язків у органах Національної поліції та інших правоохоронних органах, з метою попередження учасників злочинної організації та своєчасного їх інформування щодо наявності загрози кримінального переслідування за вчинення правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів.

Всі грошові кошти, отримані від незаконного збуту психотропної речовини «метамфетамін» безпосередньо з дозволу організатора ОСОБА_12 розподілялися між учасниками даної злочинної організації.

Крім того, учасники злочинної організації, за участю ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за участю особи, матеріали відносно якої виділено у окреме провадження, а також працівника правоохоронного органу ОСОБА_14 , який організував приховування протиправної діяльності злочинної організації, при пособництві працівників правоохоронних органів Дніпропетровської області Дніпровського РУП ГУНП в дніпропетровській області ОСОБА_24 , ОСОБА_21 , ОСОБА_19 , а також старшого оперуповноваженого СКП ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції Фурси Д.І., заступника начальника начальника СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_25 та старшого оперуповноваженого СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , які порадами, вказівками, усуненням перешкод сприяли вчиненню зазначеного кримінального правопорушення, а також заздалегідь обіцяли приховати сліди кримінального правопорушення чи предмети, здобуті кримінально протиправним шляхом, у період часу з травня 2022 року по червень 2023 року, діючи відповідно до раніше розробленого та відомого усім учасникам злочинної організації плану та відведеної ролі, отримали в оренду нежитлове приміщення станції технічного обслуговування автомобілів та авто мийки за адресою: м.Дніпро вул. Орловська, 24-а. Вказане нежитлове приміщення учасники злочинної організації, діючи умисно, з корисливих мотивів, у складі злочинної організації, в порушення вимог ст. ст. 2, 7, 12, 25 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», використовували протягом 2022-2023 років, як для особистого вживання психотропної речовини «метамфетамін», обіг якої обмежено, власне членами вказаної злочинної організації, а саме: ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , працівником поліції ОСОБА_20 , так і надавали зазначене приміщення для незаконного вживання психотропної речовини «метамфетамін» третіми особами. Так, щодня від 15 до 30 наркозалежних осіб приходили до приміщення станції технічного обслуговування автомобілів та авто мийки за адресою: м.Дніпро, вул.Орловська, 24-а, де відбувався збут психотропної речовини «метамфетамін» та у кімнаті адміністратора вказаного СТО та авто мийки безпосередньо з рук одного із учасників злочинної організації, в залежності від того, хто працював за графіком: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 або особи, матеріали відносно якої виділено у окреме провадження, придбали психотропну речовину «метамфетамін», яку за бажанням вживали відразу у вказаній кімнаті адміністратора, де учасниками злочинної організації для цього були створені всі необхідні умови.

Так, продовжуючи злочинну діяльність, учасники зазначеної злочинної організації, діючи відповідно до відведеної ролі, у складі злочинної організації з іншими учасниками злочинної організації ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , за участю особи, матеріали відносно якої виділено у окреме провадження, а також працівника правоохоронного органу ОСОБА_14 , який організував приховування протиправної діяльності цієї злочинної організації, при пособництві працівників правоохоронного органу Дніпропетровської області - Дніпровського РУП ГУНП ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_26 , а також старшого оперуповноваженого СКП ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_10 , заступника начальника - начальника СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_25 та старшого оперуповноваженого СКП ВП №3 цього ж районного управління поліції майора поліції ОСОБА_1 , які порадами, вказівками, усуненням перешкод сприяли вчиненню зазначеного кримінального правопорушення, а також заздалегідь обіцяли приховати сліди кримінального правопорушення чи предмети здобуті кримінально протиправним шляхом, умисно, повторно, з корисливих мотивів, будучи особою, яка раніше вчинила злочин передбачений ст. 317 КК України, перебуваючи за адресою: м.Дніпро буд. 24-а, в порушення вимог ст. ст. 2, 7,12, 25 Закону засоби, психотропні речовини і прекурсори», 08.09.2022 в період часу з 18.00 до 18.05 незаконно збув психотропну речовину метамфетамін, а саме:

ОСОБА_27 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_16 , 03.09.2022 придбав у останнього порошкоподібну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта №СЕ-19/105-23/1614-НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено «метамфетамін» (маса становить 0,0344 г. та 0,0414 г.);

ОСОБА_28 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_15 , 08.09.2022 придбав у останнього кристалічну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1615-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено «метамфетамін» (маса якої становить 0,0386 г. та 0,0442 г.);

ОСОБА_29 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_16 , 04.01.2023 придбав у останнього речовину кристалічного походження світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1612-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0337 г. та 0,0358 г.);

ОСОБА_30 шляхом передачі грошових коштів у сумі 400 гривень ОСОБА_17 , 22.03.2023 придбав у останньої кристалічну речовину зі специфічним запахом, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1616- НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0538 г.);

ОСОБА_31 шляхом передачі грошових коштів у сумі 1000 гривень ОСОБА_18 , 07.04.2023 придбав у останнього порошкоподібну речовину білого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1613-ИЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,00388 г. та 0,0375 г.).

Окрім цього, учасники злочинної організації за участю ОСОБА_12 ,

ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за участю особи, матеріали відносно якої виділено у окреме провадження, а також працівника правоохоронного органу ОСОБА_14 , який організував приховування протиправної діяльності цієї злочинної організації, при пособництві працівників правоохоронного органу Дніпропетровської області - Дніпровського РУП ГУНП ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_19 , а також старшого, оперуповноваженого СКП ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції Фурси Д.І., заступника начальника - начальника СКП ВГД №3 Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_25 та сталого оперуповноваженого СКП ВП №3 цього ж районного управління поліції майора поліції ОСОБА_1 , які порадами, вказівками, усуненням перешкод сприяли вчиненню зазначеного кримінального правопорушення, а також заздалегідь обіцяли приховати сліди кримінального правопорушення чи предмети здобуті кримінально протиправним шляхом, придбати чи здобути такі предмети або іншим чином сприяти приховуванню кримінального правопорушення, діючи умисно, повторно, у складі злочинної організації, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин та у невстановлених в ході досудового розслідування осіб у період часу з травня 2022 року по червень 2023 року незаконно придбали з метою подальшого збуту психотропну речовину «метамфетамін» масою: 0,0358г., 0,0325г., 0,0320г., 0,0249г., 0,0256г., 0,0403г., 0,0449г., 0,0202г., 0,0508г., 0,0506г., 0,0493г., 0,0433г., 0,0437г., 0,0470г., 0,0345г., 0,0531г., 0,0356г., 0,0450г., 0,0512г., 0,0375г., 0,0417г. та ін., які незаконно перевезли з метою збуту тапочалии незаконно зберігати з метою збуту за місцем фактичного розташування станції технічного обслуговування автомобілів та авто мийки за адресою м.Дніпро, вул.Орловська, буд.24-а.

У свою чергу, дії майора поліції ОСОБА_1 кваліфіковано за частиною 3 статті 255, частиною 5 статті 27, частиною 4 статті 28, частиною 2 статті 317 КК України; частиною 5 статті 27, частиною 4 статті 28, частиною З статті 307 КК України.

Необхідно зазначити, що вищевикладені обставини проведення обшуків та затримання окремих працівників поліції секторів кримінальної поліції відділень поліції №3 та №7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП (далі - РУП РУНП) дискредитують звання поліцейського, підривають авторитет поліції в очах громадськості, довіру суспільства набувають суспільного резонансу через створення думки.

З метою надання повної, всебічної та об`єктивної оцінити ставлення до служби останніх, встановлення попередньої поведінки та рівня кваліфікації, а також роль керівництва в організації роботи даних правоохоронців, поліцейськими управління головної інспекції ГУНП було проведено перевірку службової діяльності підрозділів кримінальної поліції у відділеннях поліції №3, 7 Дніпровського РУП ГУНП, у ході чого встановлені наступні недоліки:

Сектор кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП:

28.12.2023 до єдиного обліку відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП за №28991 зареєстровано заяву ОСОБА_2 про те, що невідома особа шахрайським шляхом заволоділа її грошовими коштами у сумі 2 000 грн.

У подальшому, зібраний за вказаним фактом матеріал єдиного обліку розглянула начальник ВП № З Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковник поліції К. Алієва, яка, у порушення вимог, статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту З розділу III Порядку, затвердженого наказом ІУЇВС України від 08.02.2019 № 100, незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, своєчасно до чергової частини ВП № З Дніпровського РУП ГУНП для негайної передачі керівництву слідчого відділення ВП для внесення відомостей до ЄРДР не повернула, а доручила розгляд т. в. о. заступника начальника відділення поліції начальника СКП цього ж відділення поліції майору поліції ОСОБА_32 .

При цьому, майор поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, невідкладно відповідний рапорт про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення у вказаному матеріалі ЄО не склав, заходів щодо При цьому, майор поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, невідкладно відповідний рапорт про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення у вказаному матеріалі ЄО не склав, заходів щодо подальшого скерування до СВ ВП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не вжив, повну, об`єктивну та всебічну перевірку відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_2 не здійснив та склав висновок про списання вказаного матеріалу до справи ВП у порядку Закону України «Про звернення громадян». Зазначений висновок було погоджено із т.в.о. заступником начальника відділення поліції - начальника СКП ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Журбою В.В. та затверджений начальником цього ж відділення поліції підполковником поліції Алієвою К.М. подальшого скерування до СВ ВП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, не вжив, повну, об`єктивну та всебічну перевірку відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_2 не здійснив та склав висновок про списання вказаного матеріалу до справи ВП у порядку Закону України «Про звернення громадян». Зазначений висновок було погоджено із т.в.о. заступником начальника відділення поліції - начальника СКП ВП №3 Дніпровського РУЇ^ ГУЩІ майором поліції Журбою В.В. та затверджений начальником цього ж відділення поліції підполковником поліції Алієвою К.М.

Окрім цього, 26.12.2023 до ЄО ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП за № 28762 зареєстровано повідомлення ОСОБА_3 про те, що невідома особа незаконно оформила кредит на її ім`я.

Вказаний матеріал, керівництвом ВП було доручено майору поліції ОСОБА_1 , який, у порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», повну, об`єктивну та всебічну перевірку відомостей викладених у повідомленні ОСОБА_3 не здійснив та склав висновок про списання вказаного матеріалу до справи ВП.

Аналогічно, майором поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», без проведення повної, об`єктивної та всебічної перевірки складено висновок про списання до справи ВП матеріалу ЄО ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП від 30.12.2023 №29226 за повідомленням ОСОБА_4 щодо незаконного проникнення до належної їй квартири, розташованої за адресою; АДРЕСА_1 .

Також, досліджуючи ставлення до служби та попередню поведінку поліцейських, за участю яких сталася надзвичайна подія, а саме: оголошення повідомлень про підозру та затримання у порядку статті 208 КПК України з подальшим обранням запобіжних заходів у виді цілодобового домашнього арешту та тримання під вартою строком на 60 діб, дисциплінарна комісія звертає увагу на те, що протягом служби в Національній поліції України (з моменту затвердження Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» ОСОБА_1 притягувався до дисциплінарної відповідальності 7 разів:

- зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 27.05.2021 № 874;

- зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП №2126 від 09.12.2021;

- догана, застосована наказом Дніпровського РУП ГУНП від 10.02.2022 № 288;

- зауваження, застосоване наказом ГУНП від 25.11.2022 № 1484к;

- зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 06.06.2023 №957;

- догана, застосована наказом Дніпровського РУП ГУНП від18.07.2023 №1200;

- зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 08.02.2024 № 348.

Відсутність обвинувального вироку щодо майора поліції ОСОБА_1 , не свідчить про відсутність ознак дисциплінарних, проступків (невиконання чи неналежне виконання ними службової дисципліни в їх діях. Наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службових обов`язків.»

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 01.03.2024 №394к Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП, наказано (пункт 2) за порушення службової дисципліни недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 1, частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 2, 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у не інформуванні уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей за заявою ОСОБА_2 , котрі вказують на вчинення кримінального правопорушення та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, у складанні висновків про списання до справи матеріалів ЄО за зверненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без проведення повної, об`єктивної, всебічної перевірки, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, з урахуванням наявного дисциплінарного стягнення зауваження, застосованого наказом Дніпровського РУП ГУНП від 08.02.2024 №348, застосувати до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0107926) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Пункт 7 наказу: Допустити з 01.03.2024 до виконання службових обов`язків наступних поліцейських: майора поліції ОСОБА_1 за посадою старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Згідно Витягу з наказу від 08.03.2024 №265о/с По особовому складу, відповідно до частини 6 статті 70 Закону України «Про Національну поліцію» допущеного до виконання службових обов`язків за займаною посадою з 01.03.2024 старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції.

Листом від 06.03.2024 №43/20-677 Дніпровське районне управління ГУ НП в Дніпропетровській області повідомило ОСОБА_1 про необхідність прибути до сектору кадрового забезпечення Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області для ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності №394к від 01.03.2024.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 13.03.2024 №283о/с По особовому складу, згідно з Законом України «Про Національну поліцію», звільнено за п.6 ч.1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України): майора поліції ОСОБА_1 (0107926), старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції з 13.03.2024.

Листами від 13.03.2024 №43/20-760 та №43/20-759 Дніпровське районне управління ГУ НП в Дніпропетровській області повідомило ОСОБА_1 про необхідність прибути до сектору кадрового забезпечення Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області для ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності №283о/с від 13.03.2024.

У зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікарняному з 29.01.2024 по 25.03.2024, 15.07.2024 року ГУ НП в Дніпропетровській області було прийнято наказ №729 о/с По особовому складу, щодо внесення зміни до наказу ГУНП від 13.03.2024 №283о/с, про що було повідомлено позивача листами від 15.07.2024 №43/20-2403 та №43/20-2402.

Відповідно до службової характеристики старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , останній за час служби в НПУ та на займаній посаді зарекомендував себе як посередній працівник. Функціональну обов`язки виконує на задовільному рівні. У службовій діяльності дотримується вимог законів та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції та служби але не завжди може застосувати їх у своїй повсякденній службовій діяльності. Працелюбний та енергійний, однак інколи не може добре організувати ефективне виконання поставлених завдань. У колективі користується заслуженим авторитетом та повагою.

Відповідно до показань свідка ОСОБА_9 старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП члена дисциплінарної комісії, опитаного в судовому засіданні 04.09.2024, він повідомив що особисто на номер телефона позивача через меседжер "Вотсап" 21.02.2024 повідомив про початок службового розслідування та необхідність прибути в управління для надання пояснень по вказаним фактам. ОСОБА_1 не з`явився, після чого було складено акт відмови від надання пояснень. Також повідомив що приблизно у вказаний період особисто бачив ОСОБА_1 в прокуратурі Дніпропетровської області, де додатково повідомив про необхідність надання пояснень. Про факт перебування на лікарняному йому було невідомо, та необхідності з`ясовувати у безпосереднього керівника про місце перебування позивача - потреба відсутня.

Відповідно до показань опитаного в судовому засіданні в якості свідка інспектора СКЗ ДРУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_33 , він повідомив, що засобами телефонного зв`язку повідомляв ОСОБА_34 , про необхідність прибуття для ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, та наказом про звільнення, після відмови останнього був складений акт про відмову.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

У відповідності до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №580-VІІІ, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини 1 статті 59 Закону №580-VІІІ, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з ч.1 ст.64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Стаття 18 Закону передбачає, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», підрозділи, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, зобов`язані: 1) у межах своїх повноважень відповідно до законів, що становлять правову основу оперативно-розшукової діяльності, вживати необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та викриття причин і умов, які сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, здійснювати профілактику правопорушень; 2) виконувати письмові доручення слідчого, вказівки прокурора та ухвали слідчого судді суду і запити повноважних державних органів, установ та організацій про проведення оперативно-розшукових заходів; 3) виконувати у межах своєї компетенції запити правоохоронних органів інших держав або міжнародних правоохоронних організацій відповідно до законодавства України, міжнародних договорів України, а також установчих актів та правил міжнародних правоохоронних організацій, членом яких є Україна; 4) інформувати відповідні державні органи про відомі їм факти та дані, що свідчать про загрозу безпеці суспільства і держави, а також про порушення законодавства, пов`язані з службовою діяльністю посадових осіб; 5) здійснювати взаємодію між собою та іншими правоохоронними органами, в тому числі відповідними органами іноземних держав та міжнародних антитерористичних організацій, з метою швидкого і повного попередження, виявлення та припинення кримінальних правопорушень; 6) забезпечити із залученням інших підрозділів безпеку працівників суду і правоохоронних органів, осіб, які надають допомогу, сприяють оперативно-розшуковій діяльності, осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, членів їх сімей та близьких родичів цих осіб; 7) брати участь у здійсненні заходів щодо фізичного захисту ядерних установок, ядерних матеріалів, радіоактивних відходів, інших джерел іонізуючого випромінювання, а також у проведенні спеціальної перевірки щодо допуску до особливих робіт.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Приписами ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Також ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

За правилами ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із ч. 1 - 3 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до ч. 1 4, 6, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

За ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

При цьому, указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Воєнний стан наразі триває.

Розділ V Дисциплінарного статуту Національної поліції України регулює особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Так, статтею 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, зокрема, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії .

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування; приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядкую

Відповідно до п. 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Колегія суддів вважає помилковим посилання скаржника на порушення предметних меж службового розслідування, а саме те, що дисциплінарна комісія мала перевіряти саме ту діяльність поліцейських, що має прямий причинно-наслідковий зв`язок між повідомленням про підозру та проведенням обшуків, оскільки наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 01.02.2024 №31 було призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських ВП №3 та ВП №7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського РУП ГУНП 30.01.2024 та проведення обшуків в службових кабінетах ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП та ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП.

За положенням ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 1 розділу ІІ Порядку №893 підставою для призначення службового розслідування є зокрема заяви, повідомлення посадових осіб, інших поліцейських, про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Так, за висновком комісії дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно - етичних якостей поліцейського. Така оцінка пов`язана з діями, які були виявлені під час досудового розслідування у межах кримінального провадження № 0000143 та їм надана оцінка під кутом зору дотримання правил службової етики.

Таким чином, службове розслідування за вказаним фактом призначено за підстав та у порядку, передбачених законодавством України.

Отже, відповідачем дотримано вимоги законодавства та проведено службове розслідування у межах діянь, які стали підставою для призначення такого службового розслідування.

Щодо посилання скаржника на порушення строку проведення службового розслідування, строк продовжено без наявності вмотивованого письмового рапорту, наявний рапорт про продовження строку містить очевидне підроблення і фальсифікація, колегія суддів зазначає наступне.

З аналізу положень Дисциплінарного статуту вбачається, службове розслідування має бути проведено з дотриманням п`ятнадцятиденного терміну та може бути продовжено не більш як на 15 календарних днів. Отже, у сукупності, максимальний строку проведення службового розслідування має бути не більш ніж 30 календарних днів.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 01.02.2024 №31 призначено службове розслідування. Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 15.02.2024 №460 продовжено строк проведення службового розслідування, на 15 календарних днів. Висновок про результати службового розслідування затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області 01.03.2024.

Отже, відповідачем дотримано строки проведення службового розслідування.

Матеріали справи містять рапорт Начальника УГІ ГУНП, зокрема, про продовження строку проведення службового розслідування з мотивуванням необхідності такого продовження, а саме необхідністю залучення особи до складу комісії та витребування матеріалів кримінального провадження. Наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 15.02.2024 №460 містить посилання на вказаний рапорт.

Отже, посилання скаржника на відсутність вмотивованого рапорту для продовження строку проведення службового розслідування, а те, що наявний рапорт є невмотивованим, не ґрунтується на обставинах справи.

Посилання скаржника не те, що рапорт про продовження строку містить очевидне підроблення і фальсифікацію, також належним чином не підтверджується та ґрунтується на припущеннях позивача. Так, наявність незначного виправлення помилкової дати погодження рапорту не може свідчити про його підроблення.

Щодо посилання скаржника на порушення відповідачем вимог Дисциплінарного статуту щодо складу дисциплінарної комісії, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку №893, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.

За п. 11,12 розділу І Положення про дисциплінарні комісії №893, унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 15.02.2024 №4660 Про внесення змін до наказу ГУНП від 01.02.2024 №313 та продовження строку проведення службового розслідування, на підставі рапорту Начальника УГІ ГУНП, було внесено зміни у п. 2 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 01.02.2024 №313, якими було до складу дисциплінарної комісії включено нового члена - старшого оперуповноваженого в ОВС Дніпропетровського управління ДВБ НПУ майора поліції ОСОБА_35 .

Отже, вказаним наказом на підставі вмотивованого рапорту внесені зміни до персонального складу дисциплінарної комісії.

Щодо посилання скаржника на неналежне повідомлення та виклик його через месенджер WhatsApp, оскільки виклик мав надсилатися обов`язково засобами поштового зв`язку, колегія суддів зазначає наступне.

Як зазначалось, Розділ V Дисциплінарного статуту Національної поліції України регулює особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Так, суд враховує, що у період воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Під час якого уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

За положенням ч.2, 3 ст. 27 Розділу V Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Матеріали справи свідчать, що на мобільний номер телефону позивача який наявний в розпорядженні його безпосереднього керівника з використанням електронної комунікації - через месенджер WhatsApp надіслано лист від 20.02.2024 №50/2-228 "Про виклик до Головного управління, ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність 23.02.2024 о 11 год. 00 хв. прибути за адресою: м.Дніпро, вул.Філосовська, буд.5, каб.6 для надання пояснень за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи, що призвели до оголошення повідомлення про підозру."

23.02.2024 складено акт №50/2-244 про відмову надати пояснення, згідно якого ОСОБА_1 викликаний уповноваженою особою у визначеному статтею 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України порядку (лист-виклик від 20.02.2024 №50/2-228), 23.02.2024 для надання пояснень з приводу можливого порушення службової дисципліни до ГУ НП не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття.

Зазначене свідчить, що відповідачем дотримано вимоги щодо повідомлення та виклику позивача.

За змістом п. 1, 2, 9 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Відповідно до п. 1 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

За статтею 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

При цьому, стаття 29 Дисциплінарного статуту визначає особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, стаття 30 особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так приписами вказаних норм визначено, зокрема, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Колегія суддів зазначає, що вчинення особою дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування.

За вимогами вищезазначених норм, при проведенні службового розслідування посадові особи повинні дотримуватися вимог законодавства, а висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.

Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

При цьому, суд зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення. Висновок службового розслідування не є документом, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню, до якого він винесений.

Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Судом в межах розгляду цієї справи надана правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а не питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення кримінального правопорушення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до пункту 1, 3 розділу ІІ Правил, зокрема, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

- у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

- неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

- виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Поліцейський повинен дотримуватись субординації у стосунках з колегами, з повагою ставитись до старших за віком.

Згідно пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України Про Національну поліцію, інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Аналіз вище наведених нормативно-правових актів свідчить про обов`язок поліцейських неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, курсанта, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Обов`язок поліцейського полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

Згідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07.03.2019 у справі за №819/736/18, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Так, за правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало те, що позивач не інформував уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей за заявою ОСОБА_2 , котрі вказують на вчинення кримінального правопорушення та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, у складанні висновків про списання до справи матеріалів ЄО за зверненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без проведення повної, об`єктивної, всебічної перевірки.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни. Позивач вказані обставини не спростовує.

Наказ про застосування дисциплінарного стягнення до позивача, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Так, відповідачем обґрунтовано, правомірно та пропорційним застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Щодо посилання скаржника на непропорційне застосування дисциплінарного стягнення, колегія суддів зазначає наступне.

Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Отже, звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, що і було встановлено у цій справі.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18, від 22 вересня 2022 року у справі №420/4977/20.

У контексті обставин цієї справи, суд ураховує, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим, однак вчинення позивачем проступку суд обґрунтовано оцінив в аспекті співмірності обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення до тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку, наявність попередніх стягнень.

Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем у період дії воєнного стану вчинене діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров