Справа № 420/18631/24
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/18631/24

Головуючий в 1 інстанції: Левчук О.А.

Час і місце ухвалення: 07.11.2024 р. м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А. І.

Ступакової І. Г.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області №19 про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та законодавства про харчові продукти та корми від 05.10.2023 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що доводи посадових осіб щодо створення з боку позивача будь-яких перешкод та недопущення їх до перевірки, суперечать реальним обставинам цієї справи. Позивач зазначив, що ним не було вчинено перешкод у здійсненні працівниками відповідача позапланової перевірки.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій зазначає про порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, а тому просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що Головним управління Держпродспоживслужби в Одеській правомірно винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу за відмова в допуску посадової особи (державного інспектора) Одеського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом.

Апелянт вказує, що стаття 6 Закону №877-V, яка регламентує порядок проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), не передбачає попереднє повідомлення суб`єкта господарювання про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю). Тому відповідно до норм Закону №877-V позапланова перевірка ФОП ОСОБА_1 повинна була проводитись лише в період з 18.09.2023 по 19.09.2023 без попереднє повідомлення суб`єкта господарювання про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю).

На думку апелянта, відповідно припису від 21.08.2023 № 73 який був вручений ОСОБА_1 в день складання, суб`єкт господарювання повинен був усунути в строк до 25.08.2024 та до 15.09.2023 порушення вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, тобто ОСОБА_1 було відомо, що найближчим часом після 154.09.2024 Головним управління Держпродспоживсдужби в Одеській області буде проводитися позапланова перевірка виконання припису.

Апелянт звертає увагу, що суди не повинні допускати надмірного формалізму при наданні правової оцінки правомірності прийнятих рішень або вчинених дій (бездіяльності) суб`єктів владних повноважень під час проведення планових чи позапланових заходів, та враховувати явно недобросовісну поведінки суб`єкта господарювання, яка унеможливила дотримання встановленого порядку здійснення перевірки.

В свою чергу до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач зазначив про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а тому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.1 ч.1 ст.311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач ФОП ОСОБА_1 зареєстрований 17.08.2015 року номер запису 0117536. (а.с.94-95)

Основний вид господарської діяльності: 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

Судом встановлено, що відповідно до Наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області №890 від 17.08.2023 року «Про проведення позапланового заходу державного контролю» наказано в період 18.08.2023 року- 21.08.2023 року здійснити позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі інспектування потужностей ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Предмет перевірки: дотримання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів у межах розгляду фактів звернення. (а.с.96-97)

17.08.2023 року Головним управлінням було видано посвідчення (направлення) на проведення планового (позапланового) заходу державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 293. (а.с.98-99)

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю (інспектування) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти ФОП ОСОБА_1 21.08.2023 року було складено Акт № 1044, в якому зафіксовано виявлені порушення. (а.с.100-121)

На підставі вказаного Акту, Головним управлінням винесено Припис № 73 від 21.08.2023 року про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, яким зобов`язано позивача усунуто виявлені порушення у строк до 25.08.2023 року. (а.с.122-125)

Також, судом встановлено, що 08.09.2023 року Головним управлінням було прийнято наказ № 1011 «Про проведення позапланового заходу державного контролю» щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі інспектування потужностей ФОП ОСОБА_1 в період з 18.09.2023 року по 19.09.2023 року. Предмет перевірки: дотримання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, у межах перевірки виконання вимог припису. (а.с.126-127)

08.09.2023 року Головним управлінням було видано посвідчення (направлення) на проведення планового (позапланового) заходу державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 323. (а.с.128-129)

Так, суд встановив, що 19.09.2023 року посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області було складено Акт № 23 щодо неможливості здійснення заходу державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, у зв`язку з недопущенням уповноваженої посадової особи Держпродспоживслужби (її територіального органу) до проведення заходу державного контролю. (а.с.151-153)

19.09.2023 року уповноваженими посадовими особами Держпродспоживслужби було складено Акт № 1315 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю (інспектування) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, з якого вбачається, що фактично перевірка не була здійснена у зв`язку з наявністю Акту №23 від 19.09.2023 року щодо неможливості здійснення заходу державного контролю. (а.с.130-150)

Судом встановлено, що у зв`язку з відмовою у допуску посадової особи (державного інспектора) Одеського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом Головним управлінням 21.09.2023 року винесено Протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми. (а.с.154-157)

З метою розгляду вказаного протоколу Головним управлінням було направлено на адресу ФОП ОСОБА_1 повідомлення від 27.09.2023 року (№ вих.-8328/02.2/25) про час і місце розгляду справи за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та законодавства про харчові продукти та корми. (а.с.158-159)

Вказане повідомлення відповідно до поштового відправлення направлено на адресу ФОП ОСОБА_1 27.09.2023 року о 15:19. (а.с.160)

Проте, поштове повідомлення повернулось з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання» 08.11.2023 року. (а.с.161)

Матеріалами справи підтверджено, що розглянувши протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 21.09.2023 року щодо ФОП ОСОБА_1 у зв`язку з відмовою в допуску посадових осіб (державного інспектора) Одеського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом керуючись ст.ст. 65,66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» Головне управління вирішило накласти на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі сім мінімальних заробітних плат 46900,00 грн, про що вказано у Постанові №19 від 05.10.2023 року. Копію вказаної постанови також направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку. (а.с.162-164)

Не погодившись із вказаною про накладення штрафу, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Розглядаючи справу суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідачем не було дотримано вимог проведення перевірки: обов`язкова присутність фізичної особи підприємця та вручення йому документів на проведення перевірки (наказ, направлення та посвідчення.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною шостою статтею 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, визначені Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" від 18.05.2017 № 2042-VIII (далі- Закон № 2042-VIII) .

Відповідно до частини 4 статті 18 вказаного Закону, заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 18 вказаного Закону державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених цим Законом. Заходи державного контролю здійснюються без попередження (повідомлення) оператора ринку, крім аудиту та інших випадків, коли таке попередження є необхідною умовою забезпечення ефективності державного контролю.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.1997 №771/97-ВР державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.

Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом: встановлення санітарних заходів; встановлення вимог до окремих показників якості харчових продуктів; державної реєстрації визначених цим Законом об`єктів санітарних заходів; видачі, припинення, анулювання та поновлення експлуатаційного дозволу; інформування та підвищення обізнаності операторів ринку і споживачів щодо безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; встановлення вимог щодо стану здоров`я персоналу потужностей; участі у роботі відповідних міжнародних організацій; здійснення державного контролю; притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 41 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" потужності, на яких здійснюється виробництво та/або обіг харчових продуктів, повинні бути спланованими, сконструйованими та розміщеними для належного утримання, чищення та/або дезінфекції, запобігання або мінімізації будь-якого забруднення, а також здійснення заходів, необхідних для забезпечення гігієнічних вимог, у тому числі заходів для боротьби із шкідниками, запобігання накопиченню бруду, контакту з токсичними речовинами та матеріалами, забрудненню харчових продуктів, підтримання необхідних температурних режимів.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 20 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", оператори ринку зобов`язані: забезпечувати дотримання вимог цього Закону щодо гігієнічних вимог до харчових продуктів на всіх стадіях їх виробництва та обігу.

Оператором ринку харчових продуктів, відповідно до пункту 55 статті 1 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", визнається суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Частиною 1 статті 16 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" визначені обов`язки операторів ринку, де зазначено, що оператор ринку зобов`язаний: 1) допускати державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів та інших визначених цим Законом осіб до здійснення заходів державного контролю, за умови дотримання ними порядку здійснення державного контролю, передбаченого цим Законом; 2) усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій; 3) надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю; 4) забезпечувати умови для відбору зразків; 5) одержувати примірник припису, розпорядження, рішення, акта або іншого документа, складеного за результатами заходу державного контролю.

Відповідно до ст. 10 Закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю); бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією суб`єкта господарювання; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта; оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб; отримувати консультативну допомогу від органу державного нагляду (контролю) з метою запобігання порушенням під час здійснення заходів державного нагляду (контролю); вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення; вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: перевищення посадовою особою органу державного нагляду (контролю) визначеного цим Законом максимального строку здійснення такого заходу; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів; з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.

Згідно ст. 12 Закону №877-V, невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.15 вказаного Закону, оператор ринку під час здійснення заходів державного контролю має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення заходів державного контролю, залучати до здійснення таких заходів юридичних і фізичних осіб, за умови що такі особи не перешкоджають здійсненню відповідних заходів.

Державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених цим Законом. Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках. (ч.1,4 ст. 18 Закону № 2042-VIII).

Таким чином, сукупний аналіз наведених норм Закону № 2042-VIII та Закону № 877-V доводить, що плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи та перевіряючи перед початком заходу мають надати направлення на перевірку та наказ про проведення перевірки.

Колегією суддів під час апеляційного розгляду справи встановлено, що 08.09.2023 року Головним управлінням було прийнято наказ № 1011 «Про проведення позапланового заходу державного контролю» щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі інспектування потужностей ФОП ОСОБА_1 в період з 18.09.2023 року по 19.09.2023 року.

Предмет перевірки: дотримання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, у межах перевірки виконання вимог припису.

08.09.2023 року Головним управлінням було видано посвідчення (направлення) на проведення планового (позапланового) заходу державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 323.

Вказані дії узгоджуються з вимогами Закону №877-V та Закону № 2042-VIII.

Разом з тим як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи 19.09.2023 року посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області було складено Акт № 23 щодо неможливості здійснення заходу державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, у зв`язку з недопущенням уповноваженої посадової особи Держпродспоживслужби (її територіального органу) до проведення заходу державного контролю та в подальшому 19.09.2023 року складено Акт № 1315 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю (інспектування) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, з якого вбачається, що фактично перевірка не була здійснена у зв`язку з наявністю Акту №23 від 19.09.2023 року щодо неможливості здійснення заходу державного контролю.

Так, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що фактичного не допуску уповноважених осіб Головного управління до здійснення заходів контролю не було, з огляду на те, що вхідні двері кафе-бару «Ольга» були відчиненими та в приміщенні кафе перебувала найманий працівник.

Позиція апелянта зводиться до того, що вони не зобов`язані були попереджати за вчасно ФОП ОСОБА_1 про здійснення позапланового заходу, а також зазначають, що по телефону ФОП ОСОБА_1 відмовив Головному управлінню в допуску на проведення перевірки.

В свою чергу колегія суддів з такою позицією відповідача погодитись не може з огляду на наступні обставини.

Позаплановий захід державного контролю стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин відповідач зобов`язаний здійснювати, з урахуванням ч.11 ст. 4 вказаного Закону, а саме лише у присутності фізичної особи підприємця або його уповноваженого представника, однак матеріали справи свідчать, що на час прибуття представників Головного управління для здійснення позапланової перевірки у кафе-бар «Ольга» позивач був відсутній у закладі, оскільки завчасно про дату та час проведення позапланового заходу представники Головного управління позивача не повідомляли.

З цього приводу апелянт зазначає, що позапланова перевірка ФОП ОСОБА_1 повинна була проводитись лише в період з 18.09.2023 по 19.09.2023 без попереднє повідомлення суб`єкта господарювання про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) та посилається на позицію ВС викладену у справі №420/1842/21, згідно якої суди не повинні допускати надмірного формалізму при наданні правової оцінки правомірності прийнятих рішень або вчинених дій (бездіяльності) суб`єктів владних повноважень під час проведення планових чи позапланових заходів, та враховувати явно недобросовісну поведінки суб`єкта господарювання, яка унеможливила дотримання встановленого порядку здійснення перевірки.

В свою чергу колегія суддів дослідивши зазначену постанову Верховного Суду від 04.10.2022 у справі №420/1842/21, колегія суддів встановила, що у цьому рішенні касаційний суд окрім зазначених доводів апелянта вище, дійшов висновку про те, що положення ч.11 ст.4 Закону №887-V про те, що плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або уповноваженої особи суб`єкта господарювання слід розуміти так, що посадові особи контролюючого органу повинні вжити усі можливі заходи для встановлення особи керівника суб`єкта господарювання або його уповноваженої особи, повідомлення його про проведення перевірки будь-яким доступним способом, зокрема, письмово, телефонограмою, через електронну пошту тощо, та вжити інших заходів, необхідних для забезпечення присутності керівника або іншої уповноваженої особи суб`єкта господарювання під час проведення перевірки та їх поінформованості про час та місце проведення перевірки, коло питань, що виносяться на перевірку.

В свою чергу матеріали справи не містять доказів вжиття посадовими особами контролюючого органу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області заходів для повідомлення керівника суб`єкта господарювання про проведення перевірки будь-яким доступним способом.

При цьому, колегія суддів вважає в даному випадку також важливим аспектом те, що аналіз норм права доводить, що для притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності за не допуск до перевірки без законних на це підстав, слід довести, що суб`єкту господарювання були пред`явлені наказ та направлення на проведення перевірку, та посвідчення уповноважених осіб Головного управління, але суб`єкт господарювання без законних на це підстав відмовив у допуску до перевірки.

Разом з цим в межах цієї справи відсутні докази на підтвердження того, що ФОП ОСОБА_1 або його представнику чи працівнику уповноваженими особами надавались такі документи для ознайомлення, тому посилання відповідача на те, що ФОП ОСОБА_1 у телефонній розмові з інспекторами відмовив у допуску до перевірки, не є підставою для накладення штрафу, оскільки, уповноваженими особами Головного управління не було дотримано вимог проведення перевірки: обов`язкова присутність фізичної особи підприємця та вручення йому документів на проведення перевірки (наказ, направлення та посвідчення).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дії уповноважених осіб Головного управління на проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 в даному випадку направлені на з`ясування можливості проведення позапланового заходу державного контролю за допомогою телефонного дзвінка позивачу, однак виходячи із вище зазначених норм законодавства, не узгоджуються з вимогами, викладеними у Законі №877-V та Законі № № 2042-VIII.

Таким чином, з урахуванням вище наведеного, у зв`язку з відсутністю фізичної особи-підприємця або його уповноваженого представника, на місці здійснення господарської діяльності, подальший алгоритм дій уповноважених посадових осіб Головного управління був безпідставним, адже не узгоджується з вимогами вказаних Законів, оскільки відповідачем перед початком здійснення заходу не було пред`явлено позивачу посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), не надано їх копій, тобто з боку посадових осіб не було здійснено, адже вказані особи перебували поза приміщенням, в якому позивач здійснює господарську діяльність.

Отже, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про те, що з боку посадових осіб Головного управління були допущені порушення вимог Законів №877 та №2042 щодо алгоритму дій при здійсненні позапланового заходу та відповідно, уповноважені посадові особи Головного управління, склавши Акт щодо неможливості проведення позапланового заходу у зв`язку з не допуском до перевірки, діяли не у спосіб та порядок, передбачений вказаними законами, а тому суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови №19 про накладення штрафу.

У будь-якому випадку рішення, що приймаються суб`єктом владних повноважень, або дії, які вживаються у процесі реалізації своєї компетенції, можуть вважатися правомірним лише за умови, що вони відповідають всім критеріям, які визначені ч.2 ст.2 КАС України. Це, зокрема, означає, що контролюючий суб`єкт може довести в адміністративному суді те, що його рішення (дії) прийнято (вчинено) добросовісно та розсудливо, а також обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.272, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів , -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 11 лютого 2025 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А. І. Бітов

Суддя: І. Г. Ступакова