Справа № 500/680/25
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/680/25

11 лютого 2025 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Чепенюк О.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Державної інспекції архітектури та містобудування України, у якій просить:

зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України скасувати діюче повідомлення ІУ48 від 26.02.2024 та діючу декларацію позивача від 02.04.2024 реєстраційний номер ІУ71 про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва «Нове будівництво індивідуального житлового будинку, будівництво господарських будівль і споруд» за адресою: Тернопільський район, Тернопільська області, селище Велика Березовиця, вулиця Перемоги, будинок 5;

зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України внести відомості скасування до електронної системи;

зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України повідомити про скасування реєстрації декларації замовнику письмово протягом трьох робочих днів з дня її скасування в паперовій або електронній формі через електронний кабінет.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов містить такі недоліки.

Частиною першою статті 46 КАС України визначено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Натомість ОСОБА_1 визначив у позовній заяві сторонами заявника та відповідача.

Крім того, у змісті позовної заяви ОСОБА_1 посилається на положення Цивільного процесуального кодексу України, які є неприйнятними для адміністративного процесу, який регламентується Кодексом адміністративного судочинства України.

Перша та друга сторінки позову зроблені з копії іншої позовної заяви (бо такі вже двічі подавалися до суду) та є неякісними і нечитабельними, текст документу відображається частково.

За змістом вимог пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви, суддя роз`яснює позивачу, що зміст позову це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення. Через це зміст позовних вимог має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дію чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, які порушили її права, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права, оскільки це визначатиме предмет доказування у справі.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина друга статті 5 КАС України).

У даному випадку позовна заява не містить чіткого та зрозумілого формулювання порушень прав позивача Державною інспекцією архітектури та містобудування України, не вказано які саме дії чи бездіяльність, або рішення такого суб`єкта владних повноважень вчинені з порушенням закону, якого закону, яку саме протиправність допустив відповідач, і які саме права позивача порушено.

Позивачу слід врахувати, що спосіб захисту порушених прав залежить у першу чергу від встановлення судом порушення прав позивача, які виразилася у прийнятті відповідачем протиправного рішення, вчиненні протиправних дій чи допущенні протиправної бездіяльності. А відтак позивач має визначити і навести у позовній заяві, які саме дії (бездіяльність) чи рішення відповідача порушують його права, у чому вони виразилися.

Інший недолік позову стосується неподання разом з позовною заявою доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Так, згідно з частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин першої, другої, четвертої, п`ятої статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

До позовної заяви не долучено доказів, які могли б підтвердити обставини, що підлягають доказуванню у цій справі.

Крім того, позивачем до позовної заяви не долучено оскаржувану копію повідомлення ІУ48 від 26.02.2024 та декларацію від 02.04.2024 реєстраційний номер ІУ71 про готовність до експлуатації об`єкта, чим не дотримано вимог частини сьомої статті 161 КАС України, яка передбачає, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Також варто зазначити, що відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відтак позивач при усунені недоліків позову має врахувати ці вимоги та звернутися до суду з дотриманням строків звернення, визначених статтею 122 КАС України.

Не може залишитися поза увагою і та обставина, що підпис у позовній заяві ОСОБА_1 , на копіях документів при їх засвідчені суттєво відрізняється від підпису проставленого ОСОБА_1 в паспорті, копія якого також долучена до позову.

Інший недолік позову стосується залучення третіх осіб у цій справі.

У позові позивач вказав як учасників справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, а саме: ЦНАП Великоберезовицької селищної ради, Архітектура та містобудування структурний відділ з надання адміністративних послуг, Відділ містобудування та архітектури Тернопільської районної державної адміністрації.

Суд вказує, що таке зазначення третіх осіб не може бути прийняте судом як відповідне обґрунтування необхідності залучення таких осіб до участі у справі в якості третіх осіб з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частиною четвертою статті 49 КАС України встановлено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи (частина п`ята статті 49 КАС України).

Відповідно до пункту 7 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Системний аналіз вказаних вище норм КАС України дає підстави для висновку, що позивач при зверненні до суду з позовом може клопотати перед судом про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача. Обґрунтування доцільності вчинення судом такої процесуальної дії має бути викладене позивачем або ж окремим клопотанням, доданим до позовної заяви, або ж міститися у тексті самого позову, а також позивач має вказати процесуальний статус такої третьої особи, яка може залучатися як на стороні позивача, так і на стороні відповідача.

Формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи як третьої особи не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

Відтак, для вирішення питання щодо залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, позивач має подати до суду відповідне клопотання. Крім того, відомості про третіх осіб мають бути з зазначенням їх повного і правильного найменування.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

нової редакції позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог КАС України, у якій зазначити позовні вимоги з урахуванням статті 5 КАС України, та вказівкою на те, якими діями (бездіяльністю), рішенням Державної інспекції архітектури та містобудування України порушені права позивача, у чому вони полягають, які норми та вимоги якого закону порушив відповідач;

копії оскаржуваного повідомлення ІУ48 від 26.02.2024 та декларації від 02.04.2024 реєстраційний номер ІУ71, а у разі відсутності - клопотання про їх витребування, а також належних та допустимих доказів на підтвердження обставин протиправної їх реєстрації відповідачем;

клопотання про залучення третьої особи (третіх осіб), яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача з обґрунтуванням відповідно до положень КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.