Справа № 420/3472/25
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2025-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3472/25
УХВАЛА

10 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Юхтенко Л.Р., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Документ» (, місце знаходження: 04116, м. Київ, вул. Довнар-Запольського, 8) про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 04 лютого 2025 року (сформовано в системі Електронний суд 04.02.2025) надійшла позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Документ» (, місце знаходження: 04116, м. Київ, вул. Довнар-Запольського, 8) про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява обґрунтована тим, що бездіяльність відповідача щодо не видачі сформованого закордонного паспорту є протиправною.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку щодо залишення позову без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Отже, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить:

- Визнати протиправною бездіяльність Державного підприємства «Документ» та його відокремленого підрозділу - філії у Федеративній Республіці Німеччина, яка розташована у м. Мюнхен, щодо відмови ОСОБА_1 у видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон ( НОМЕР_2 , дата видачі: 22.04.2024, дійсний до: 22.04.2034, орган, що видав: 2129), який оформлений на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- Зобов`язати Державне підприємство «Документ» в особі відокремленого підрозділу - філії у Федеративній Республіці Німеччина, яка розташована у м. Мюнхен видати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) оформлений паспорт громадянина України для виїзду за кордон ( НОМЕР_2 , дата видачі: 22.04.2024, дійсний до: 22.04.2034, орган, що видав: 2129), в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення - 17.04.2024, тобто без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.

У позовній заяві представник зазначає, що 17.04.2024 року позивач звернувся до відповідача із заявою за оформленням паспорта громадянина України для виїзду за кордон. 22.04.2024 року позивачу було сформовано та виготовлено закордонний паспорт, проте паспорт позивачу так і не було надано.

Тобто бездіяльність у виданні паспорту виникла з 22.04.2024 року, і саме з цієї дати починає текти процесуальний шестимісячний строк на оскарження такої бездіяльності, який завершився 21.10.2024 року.

Разом з цим позивач звернувся до суду із позовом 04 лютого 2025 року, тобто з пропуском шестимісячного строку.

Позивач зазначає, що протягом серпня-листопада 2024 року позивач здійснював численні звернення на адресу відповідача щодо отримання закордонного паспорту. Лише 27.11.2024 року у телефонній розмові позивачу було повідомлено, щодо необхідності надання військово-облікового документу для отримання закордонного паспорту. У період з грудня 2024 року по січень 2025 року адвокатом позивача направлялись численні адвокатські запити на адресу відповідача та Державної міграційної служби України, проте закордонного паспорту так і не було надано позивачу, що стало підставою для звернення до суду.

Однак, із наданих доказів вбачається, що активні дії позивач вчиняв вже після пропуску шестимісячного строку на оскарження бездіяльності відповідача.

Таким чином, враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду та не надано до позову заяви про поновлення строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою зазначеної статті КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин поважності пропуску строку звернення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.122,123, 160,161,167,169,256, 294 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Документ» (, місце знаходження: 04116, м. Київ, вул.. Довнар-Запольського, 8) про визнання бездіяльність протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

2. Повідомити заявника про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі протягом десяти днів з моменту її отримання шляхом надання безпосередньо до канцелярії Одеського окружного адміністративного суду (адреса: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога,14) документів, що підтверджують усунення викладених в ухвалі недоліків.

3. Роз`яснити заявнику, що в іншому випадку заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя Л.Р. Юхтенко