Справа № 160/18398/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняЕмріх Ю.П.
представника позивача представника відповідача представник третьої особи фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 представники третіх осіб ОСОБА_2 Скляр Н.М. Лісовий Д.О. не з`явились (повідомлені належним чином)
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_3 з позовом до Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якому з урахуванням уточнень просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 року № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» з моменту його ухвалення.
Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що затверджуючи означену технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, відповідач припустився грубих порушень вимог законодавства України, адже, оспорюваним у цій справі рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 року № 3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, зокрема стосовно земельної ділянки, на якій розташована двоповерхова нежитлова будівля А-2 з навісом, загальною площею 730,0 кв. м. за адресою: АДРЕСА_5 . Дана земельна ділянка знаходиться в адміністративних межах Криворізької міської ради та перебуває на праві користування у ОСОБА_3 на підставі договору оренди.
На думку позивача, Законом передбачена можливість повідомлення про оприлюднення проекту реляторного акта, зокрема шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет, у разі відсутності у розробника такого проекту друкованого засобу масової інформації, тому відповідач порушив зазначений порядок оприлюднення оскаржуваного регуляторного акту (його проект не було оприлюднено), що є підставою для визнання його судом протиправним та скасування.
Ухвалою від 08 жовтня 2021 року суд (с. Лозицька І.О.) позовну заяву ОСОБА_3 до Криворізької міської ради, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення залишено без руху.
31.01.2022 року Криворізька міська рада надала відзив на позовну заяву , в якому зазначила, що 24 червня 2015 року реалізовуючи надані законодавцем повноваження, рішенням Криворізької міської ради № 3728 затверджено технічну документацію з нормативно грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка у тому числі містить середню (базову) вартість 1кв.м. земель міста станом на 01.01.2014 у розмірі 270,60 грн Згідно пункту 6 цього рішення, воно набрало законної сили 01.01.2016 року.
З метою перевірки розробленої Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу на відповідність вимогам законодавства , встановленим стандартам , нормам і правилам, розробником Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя вказана землевпорядна документація була направлена до Державного агентства земельних ресурсів України.
Ухвалою від 06 квітня 2022 року суд (с. Лозицька І.О.) зупинив провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, на час дії воєнного стану в Україні.
08.02.2022 року Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області надало пояснення, в яких вказало, що предмет та підстави позову у цій справі стосуються додержанням правової процедури прийняття оскаржуваного нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування, не порушуючи в позові вимоги про оскарження процедури проведення нормативно-грошової оцінки земель чи її результатів або рішень чи дій Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Підстави позову стосуються питання порушень процедури прийняття нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування, а саме: рішення Криворізької міської ради № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» від 24.06.2015, який застосовувався при проведенні нормативно грошової оцінки під час укладання договору оренди земельної ділянки № 2019062 від 05.02.2019 між позивачем та відповідачем у справі.
На думку представника третьої особи, позивач повинен був дізнатись про порушення його права в частині незаконності прийнятого рішення Криворізької міської ради № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки земель міста Кривого рогу» у зв`язку з порушенням процедури його прийняття , від моменту укладання ним договору оренди земельної ділянки з відповідачем, тобто від 05.02.2019 року, а не від моменту відповіді на адвокатський запит (16.08.2021).
Судове засідання призначив 17.12.2024, 26.12.2024.
10.12.2024 року Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок землевпорядної документації № 1624-14, в якому вказало, що відповідно до ст. 35 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» висновки державної експертизи після їх затвердження спеціально уповноваженим органом виконавчої влади у сфері державної експертизи є обов`язковим для прийняття до розгляду замовником і врахування при прийнятті відповідного рішення щодо об`єктів державної експертизи.
Відповідач є лише замовником робіт з нормативної грошової оцінки земель міста та на пленарному засіданні ради лише затверджує вже розроблену відповідним суб`єктом технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу за 2014 рік, яка, у свою чергу, пройшла обов`язкову держану експертизу шляхом дослідження, перевірки аналізу та оцінки, у тому числі і на її відповідність вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.
Ухвалою від 26 грудня 2024 року суд закрив підготовче провадження у справі та розпочав розгляд справи по суті у судовому засіданні 21 січня 2025 року о 13:00 год.
Судове засідання призначив 04.02.2025.
20.01.2025 року третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_7 подав пояснення на позовну заяву та на відзив у справі, де зазначив, що позивач не зазначає в чому він вбачає невідповідність оскаржуваного рішення відповідача та технічної документації, яка затверджена таки рішенням. Єдиним на що посилається позивач так це лиш те, що на адвокатський запит йому було надано витяг із нормативної грошової оцінки земельних ділянок, і з якого видно, що вартість земельних ділянок істотно збільшилась, а тому, на його думку, технічна документація містить грубі недоліки та порушення вимог законодавства. Однак при цьому позивач не зазначає, які саме ці грубі недоліки та порушення вимог законодавства.
Представник позивача позовні вимоги в судовому засіданні підтримав в повному обсязі.
Представник відповідач проти задоволенні позовних вимог заперечував.
Представник третьої особи фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 проти задоволенні позовних вимог заперечував.
Представники інших третіх осіб в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 05 жовтня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу та зареєстрованого з реєстрі за № 1580, придбав власність окремо розташовану двоповерхову нежитлову будівлю А-2 з навісом, загальною площею 730,0 кв. м. Зазначена будівля розташована за адресою: АДРЕСА_5 (копія додається).
05 лютого 2019 року між Криворізькою міською радою та позивачем укладено договір оренди земельної ділянки № 2019062, копія якого наявна в матеріалах справи.
05.07.2018 року отримано Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, згідно із якої коефіцієнт Кф складає 2.50, та зазначена нормативна грошова оцінка земельної ділянки 5 692 243.43 грн.
Нормативна грошова оцінка земельної ділянки затверджена Рішенням Криворізької міської рали від 24.06.2015 року № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової ділянки земель міста Кривого Рогу».
Рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 року № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки міста Кривого Рогу» затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки ділянок, зокрема стосовно земельної ділянки, на якій розташована двоповерхова будівля А-2 з навісом, загальною площею 730,0 кв. м. за адресою: АДРЕСА_5 . Ця земельна ділянка знаходиться в адміністративних межах Криворізької міської ради та перебуває на праві користування у ОСОБА_8 на підставі договору оренди.

Вважаючи, що відповідач прийняв це рішення з порушенням процедури прийняття нормативно-правового акту, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують проведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР), який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Пунктами 24, 35 частини першої статті 26 Закону №280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

Відповідно до частини третьої статті 201 Земельного кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Частиною першою статті 23 Закону України від 11.12.2003 № 1378-IV «Про оцінку земель» (далі - Закон № 1378-IV, в редакції, чинній на час прийняття оспорюваного рішення відповідача) передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Згідно з частинами першою і другою статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

За визначеннями наведеними в пунктах 18, 19 частини першої статті 4 КАС України, нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Порядком подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 № 34/5 (у редакції Наказу Міністерства юстиції України від 15.05.2013 № 883/5) визначено, що нормативно-правовий акт - офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб`єктом нормотворення у визначеній законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

До нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Натомість акти індивідуальної дії спрямовуються на врегулювання конкретних актів соціальної поведінки; поширюються лише на персонально визначених суб`єктів; містять індивідуальні приписи (веління, дозволи), розраховані на врегулювання лише окремої, конкретної життєвої ситуації, тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією; не передбачають повторного застосування одних і тих самих юридичних засобів; не мають зворотної дії в часі.

У справі, що розглядається, позивач оскаржує прийняте відповідачем рішення від 24.06.2015 № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу».

Зазначеним рішенням органу місцевого самоврядування затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка розроблялась, зокрема, з метою визначення розміру земельного податку.

Відтак рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» є нормативно-правовим актом, оскільки прийняте уповноваженим на те суб`єктом владних повноважень, змінює норми права, поширюється на невизначене коло осіб (платників земельного податку, коло яких не є конкретно визначеним) та розраховане на довгострокове та неодноразове застосування. Ця обставина сторонами не заперечується.

Правові висновки про те, що рішення органу місцевого самоврядування з приводу затвердження нормативної грошової оцінки земель відноситься до нормативно-правових актів неодноразово висловлювались Верховним Судом, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №461/8220/13-а та постановах Верховного Суду від 14.05.2020 у справі №280/2100/19, від 10.06.2021 у справі №823/902/17.

Частинами другою та третьою статті 264 КАС України визначено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають, в тому числі особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

Як було зазначено вище, позивач є орендарем земельної ділянки в місті Кривому Розі.

З огляду на наведене суд вважає, що рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» стосується прав та інтересів позивача, оскільки ОСОБА_3 як особа, яка орендує земельну ділянку в місті Кривому Розі, є суб`єктом правовідносин, у яких застосовувалось спірне в цій справі рішення.

З офіційного вебсайту Криворізької міської ради видно, що рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» (розміщене за посиланням https://so.kr.gov.ua/ua/treezas_so/pg/_d1/), яке набрало чинності 01.01.2022, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу.

Пунктом 4 рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» визначено, що з моменту набрання чинності цим рішенням, рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» втрачає чинність.

Приписами частини другої статті 265 КАС України визначено, що нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, положення процесуального законодавства містять імперативне правило, яким по суті визначено повноваження суду при розгляді справи про визнання протиправним та скасування нормативно-правового акту та яке передбачає, що нормативно-правовий акт втрачає чинність з моменту набрання законної сили відповідним судовим рішенням.

З огляду на вищевказане імперативне положення КАС України, суд констатує, що суд не наділений повноваженням визнавати нормативно-правовий акт нечинним з моменту його прийняття, зокрема, й з огляду на те, що останнє може порушувати принцип правової визначеності.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10 вересня 2024 року у справі № 160/7809/19.

Конституційний Суд України в Рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 (у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес)) зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Системний аналіз, який провів Конституційний Суд України, свідчить, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

Завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, що звернулася до суду з позовом. Колегія суддів зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту має бути спрямований на відновлення порушених прав і захист законних інтересів, і у випадку задоволення судом його вимог, прийняте судом рішення повинно мати наслідком відновлення тих прав, за захистом яких позивач і звернувся до суду.

Той факт, що на момент розгляду судом цієї справи по суті оспорюване в цій справі рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» втратило чинність, свідчить про відсутність у суду процесуальної можливості визнати нечинним зазначене рішення органу місцевого самоврядування та, відповідно, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій справі незалежно від обґрунтованості позову.

Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.03.2023 у справі №640/6699/20, від 27.04.2023 у справі №161/16515/16-а, від 08.11.2023 у справі №640/2305/19.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок про те, що позовна заява не підлягає задоволенню, оскільки у справі, що розглядається спірне рішення органу місцевого самоврядування втратило чинність на момент вирішення цього спору судом, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості визнати його нечинним.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, суд не здійснює розподіл судових витрат у силу положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 242-246, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Криворізької міської ради (50101, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: фізична особа-підприємець ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ), фізична особа-підприємець ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 11 лютого 2025 року.

Суддя С.В. Ніколайчук