Справа № 580/9275/23
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/9275/23 Суддя (судді) першої інстанції: Валентин ГАРАЩЕНКО
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування акту та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати акт №26 (форма Н-1/НПВ) розслідування нещасного випадку від 04 вересня 2023 року, що стався 19.04.2023 року близько 17 години із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 19.04.2023 року близько 17 години із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2023 року позов задоволено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що нещасний випадок стався з позивачем внаслідок вчинення ним дисциплінарного проступку, а тому нещасний випадок вважається таким, що стався в період проходження служби, але не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу в якому зазначив, що розслідування нещасного випадку було проведено з порушенням положень законодавства без врахування того, що наявність захисного шолома (каски) не могла захистити позивача від отримання травми, що мало місце під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, введення в Україні воєнного стану, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач проходить службу у секторі протидії домашньому насильству відділу превенції Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області на посаді інспектора протидії домашньому насильству у спеціальному званні старший лейтенант поліції.

На підставі наказу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 08.05.2023 № 285, у формі письмового провадження, проведено службове розслідування за рапортом начальника УГІ ГУНП в Черкаській області підполковника поліції Бондаренко Т.С. від 25.04.2023 №78рп/48/01-2023 щодо можливих порушень службової дисципліни інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Черкаського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до травмування останнього (а.с.30-31 т.1).

19.05.2023 начальником Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області затверджено висновок службового розслідування щодо вчинення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до травмування останнього. Відповідно до вказаного висновку, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , в порушення вимог ст. 14 Закону України «Про охорону праці», розділу 1 п.1.12 пп.1 Інструкції з охорони праці №ОП-1.2022 та розділу XIII п. 10 «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2023 №357, не дбаючи про свою особисту безпеку і здоров`я, перебували на службі без захисних шоломів, що стало підставою для попередження про необхідність дотримання службової дисципліни (а.с.32-37 т.1).

Наказом ГУНП в Черкаській області від 27.07.2023 №565 «Про створення комісії із розслідування нещасного випадку» призначено проведення розслідування нещасного випадку, який стався 19.04.2023 із інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаської області ОСОБА_1 та створено комісію з розслідування (а.с.38-39 т.1).

За результатами проведеного розслідування нещасного випадку відповідачем складено акт №26, затверджений начальником ГУ НП в Черкаській області форми Н-1/НПВ, в якому зафіксовано, що у квітні 2023 року ОСОБА_1 проходив службу у секторі протидії домашньому насильству відділу превенції Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області на посаді інспектора у спеціальному званні старший лейтенант поліції. 19.04.2023 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спільно зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 перебували на добовому чергуванні у складі наряду «Дрон-100». У цей день о 16 год. 20 хв. до відділу служби « 102» УОАЗОР ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про вчинення в АДРЕСА_1 , домашнього насильства, куди направлено наряд «Дрон-100». Прибувши на місце працівниками поліції виявлено заявницю, від якої отримано інформацію про те, що вона є матір`ю і опікуном недієздатного психічнохворого гр. ОСОБА_3 , який поводив себе агресивно щодо неї і поліцейських. Тому старшими лейтенантами поліції ОСОБА_1 і ОСОБА_2 прийнято рішення про виклик на допомогу наряду БПОП ГУНП в Черкаській області та бригади ШМД для госпіталізації гр. ОСОБА_3 до психіатричного закладу. Після прибуття на місце події наряду «КУБ-400» у складі чотирьох поліцейських БПОП ГУНП в Черкаській області гр. ОСОБА_3 , якого заспокоїти не вдалося, продовжував поводитись агресивно, і в якийсь момент часу, намагався нанести удар поліцейському БПОП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 , який стояв першим від нього. Проте останній, використовуючи прийом тактики самозахисту, ухилився від удару, внаслідок чого старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який стояв за ОСОБА_4 , отримав удар в голову (обличчя). Того ж дня, внаслідок погіршення самопочуття старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звернувся за медичною допомогою до КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД», куди, після огляду лікарем, його госпіталізовано. У період з 19.04.2023 по 17.05.2023 потерпілий перебував на стаціонарному лікуванні у зазначеному закладі (а.с.22-28 т.1).

У п.7 вказаного акту викладено висновок комісії, за яким, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , не дбаючи про особисту безпеку і здоров`я, перебував на службі без захисного шолома, що має ознаки дисциплінарного проступку, що відобразилось в порушенні вимог ст. 14 Закону України «Про охорону праці» п. 10 Розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357. Таким чином комісія з розслідувань кваліфікувала, що травмування 19.04.2023 інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Черкаського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 настало внаслідок учинення ним діяння, яке є дисциплінарним проступком, тому розслідуваний нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Вважаючи вказаний акт протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що неповнота дослідження комісією усіх причин і обставин нещасного випадку, який трапився з позивачем, є наслідком передчасного висновку комісії про не пов`язаність з виконанням службових обов`язків позивачем, що є підставою для його скасування.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейських; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 3 ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Статут) поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України, утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини, знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів, поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень, дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. Статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Статуту).

Частиною 1 та 3 ст. 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами 1-4 ст. 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних,00дповідно до частин 1-8 ст. 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч.11 ст.19 Статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Як встановлено судом, у висновку службового розслідування від 19.05.2023 зафіксовано, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , в порушення вимог ст. 14 Закону України «Про охорону праці», розділу 1 п.1.12 п.п. 1 Інструкції з охорони праці №ОП-1.2022 та розділу XIII п. 10 «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2023 №357, не дбаючи про свою особисту безпеку і здоров`я, перебували на службі без захисних шоломів, що стало підставою для попередження про необхідність дотримання службової дисципліни (а.с.32-37 т.1).

Отже, вказаним висновком встановлено факт допущення позивачем порушень вимог законодавства України та нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, що відповідає визначенню дисциплінарного проступку, за вчинення якого, внаслідок його незначущості, вирішено обмежитись попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом МВС України від 05.10.2020 №705 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі - Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Згідно з п.3-5 р.І Порядку № 705 нещасний випадок - це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

Спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до п.1-4 р.ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.

Прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний:

- терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я;

- негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці;

- зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Пунктом 4 р.ІІІ Порядку № 705 визначено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Відповідно до п.7 р.ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Згідно з п.8 р.ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію";

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Відповідно до п.1 Примітки до додатку №2 до Порядку №705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

З наведеного вбачається, якщо під час розслідування нещасного випадку буде встановлено наявність обставини вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, такий нещасний випадок не вважається пов`язаним із виконанням службових обов`язків, внаслідок чого складається акт за формою Н-1 (НПВ).

Таким чином, оскільки відповідачем було встановлено наявність обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що він, не дбаючи про свою особисту безпеку і здоров`я, перебував на службі без захисного шолому, чим допустив порушення вимог ст. 14 Закону України «Про охорону праці», розділу 1 п.1.12 пп.1 Інструкції з охорони праці №ОП-1.2022 та розділу XIII п. 10 «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2023 №357, за що його попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни, Комісія відповідача дійшла вірного висновку, що нещасний випадок стався з позивачем в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, а тому правомірно складено акт розслідування нещасного випадку №26 від 04.09.2023 за формою Н-1/НПВ.

При цьому, положення п.8 р.ІІІ Порядку №705 не передбачають умови, що нещасний випадок трапився внаслідок вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, а визначають наявність самої обставини вчинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, що виключає віднесення нещасного випадку то тих, які пов`язані з виконанням службових обов`язків та унеможливлюють складання акта за формою Н-1 (ПВ).

Отже, наявність або відсутність причинно-наслідкового зв`язку між порушенням службової дисципліни та обставиною настання нещасного випадку не впливає на визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, у разі наявності факту дисциплінарного порушення.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів доходить висновку про правомірність дій відповідача під час складання акту від 04.09.2023 №26 за формою Н-1/НПВ та відсутності підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права, призвели до неправильного вирішення справи, внаслідок чого колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції із прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2023 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови складено 10 лютого 2025 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма