Справа № 280/6800/24
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2025-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 280/6800/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чабаненко С.В. (доповідач),

суддів: Юрко І.В., Білак С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2024 року у справі № 280/6800/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просив:

- визнати дії Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецькій області стосовно ненадання позивачу відповіді на його запити від 17.06.2024 р. та 26.06.2024 р. неправомірними;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області надати конкретну відповідь на підставі якого нормативно-правового документу учаснику ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 1 категорії, інваліду ЧАЕС, чиє захворювання пов`язане з наслідками аварії на ЧАЕС, який в рішенні Донецького окружного адміністративного суду (справа № 200/2641/24 від 17.05.2024 р. http://reyestr.court/gov/ua/Review/119100049), вказаний як ОСОБА-1, в березні поточного року було проведено перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною прожиткового мінімуму (масовий).

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам ст. 242 КАС України і просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Апелянт зазначає, що сам відповідач повідомив йому у тексті відзиву персональні дані громадянина, щодо назви документу, згідно якого ОСОБА-1 було здійснено перерахунок пенсії, і стосовно назви документу, згідно якого подано запит. Однак, позивач не просив повідомляти йому особисті дані цього громадянина, його цікавить лише те, у який спосіб і на підставі яких норм ПФУ здійснив цьому громадянину перерахунок того ж самого виду пенсії, яка призначена і йому. Така інформація не відносилась і не може відноситись до конфіденційної.

Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги. Зазначає, що оскільки ОСОБА-1 не надавав дозволу на розповсюдження своїх персональних даних, Управління не мало правових підстав для надання відповідної інформації, про що було повідомлено позивача.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до вимог ст. 311 КАС України.

Перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області із запитом від 17.06.2024 у якому просив повідомити йому, на підставі якого нормативно-правового документу учаснику ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 1 категорії, інваліду ЧАЕС, чиє захворювання пов`язане з наслідками аварії на ЧАЕС, який в рішенні Донецького окружного адміністративного суду (справа № 200/2641/24 від 17.05.2024 р. http://reyestr.court/gov/ua/Review/119100049), вказаний як ОСОБА-1, в березні поточного року було проведено перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною прожиткового мінімуму (масовий) (а.с. 17).

На вказаний запит відповідач надав позивачу відповідь, викладену у листі вих. № №16691-15806/К-02/8-0500/24 від 25.06.2024 (а.с. 21). У листі зазначено, зокрема, що: надання інформації (персональних даних) з баз даних, реєстрів, підсистем та інших облікових регістрів, які адмініструють органи Пенсійного фонду, будь-яким організаціям, у тому числі правоохоронним органам та адвокатам, здійснюється у випадках та порядку, передбачених законом… Ведення бази обліку призначення, нарахування та виплати пенсії, обробка та використання її даних здійснюється органами Пенсійного фонду України відповідно до приписів чинного законодавства України. Склад відомостей вказаної бази обліку та пенсійної справи свідчить про їх належність до персональних даних та конфіденційної інформації про особу, поширення яких з урахуванням частини другої статті 32 Конституції України, частини другої статті 14 Закону України «Про захист персональних даних» без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини…Рішення суду, зазначене у запиті, стосується сторонньої особи та запропоновано уважно перевірити номер судової справи та у разі необхідності звернутися повторно.

Надалі ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області із запитом від 26.06.2024 у якому знову просив надати відповідь на питання, яке було зазначене у запиті від 17.06.2024. Також зазначив, що його не цікавлять персональні дані про особу, яка була стороною в вищезгаданому рішення суду, а цікавить виключно документ, і документ або його назва не є збиранням, зберіганям, використанням та поширенням конфіденційної інформації про особу без її згоди. (а.с. 19).

На вказаний запит відповідач надав позивачу відповідь, викладену у листі вих. №16904-6603/К-02/8-0500/24 від 27.06.2024, у якій зазначено, зокрема, наступне: «Головним управлінням використане право на оскарження в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції і 17.06.2024 подана апеляційна скарга на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17.05.2024 у справі №200/2641/24. Перерахунок за даним рішенням суду не проводився.»

Позивач, вважаючи неотриманням відповіді на поставлене у запитах питання, звернувся до суду з позовною заявою.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, надаючи відповіді на запити позивача діяв правомірно.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Закон України «Про звернення громадян» регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про звернення громадян» під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Отже, звернення, в порядку Закону України «Про звернення громадян», це викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги, з проханням вчинити певні дії.

Предметом спору у цій справі є звернення позивача про те, на підставі якого нормативно-правового документу учаснику ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 1 категорії, інваліду ЧАЕС, чиє захворювання пов`язане з наслідками аварії на ЧАЕС, який в рішенні суду вказаний як ОСОБА-1, в березні поточного року було проведено перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною прожиткового мінімуму (масовий).

Із заявою про надання зазначених вище відомостей позивач звернувся з посиланням на Закон України «Про доступ до публічної інформації».

Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року № 2939-VI (далі Закон № 2939-VI) визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

За змістом ст. 1 Закону № 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

За умовами ч. 1 ст. 6 Закону № 2939-VI1 інформацією з обмеженим доступом є:

1) конфіденційна інформація;

2) таємна інформація;

3) службова інформація.

У свою чергу, за визначенням ст. 7 Закону № 2939-VI конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов. Не може бути віднесена до конфіденційної інформація, зазначена в частині першій і другій статті 13 цього Закону.

Розпорядники інформації, визначені частиною першою статті 13 цього Закону, які володіють конфіденційною інформацією, можуть поширювати її лише за згодою осіб, які обмежили доступ до інформації, а за відсутності такої згоди - лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Згідно ч. 2 ст. 10 Закону № 2939-VI обсяг інформації про особу, що збирається, зберігається і використовується розпорядниками інформації, має бути максимально обмеженим і використовуватися лише з метою та у спосіб, визначений законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону № 2939-VI розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов`язані:

1) надавати її безперешкодно і безкоштовно на вимогу осіб, яких вона стосується, крім випадків, передбачених законом;

2) використовувати її лише з метою та у спосіб, визначений законом;

3) вживати заходів щодо унеможливлення несанкціонованого доступу до неї інших осіб;

4) виправляти неточну та застарілу інформацію про особу самостійно або на вимогу осіб, яких вона стосується.

Отже, розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу збов`язані надавати її на вимогу осіб, яких вона стосується.

Закон України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 9 липня 2003 року № 1058-IV (далі Закон № 1058-IV) розроблений відповідно до Конституції України та Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначає принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій…

За визначенням ст. 1 Закон № 1058-IV:

пенсія - щомісячна пенсійна виплата в солідарній системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, яку отримує застрахована особа в разі досягнення нею передбаченого цим Законом пенсійного віку чи визнання її особою з інвалідністю, або отримують члени її сім`ї у випадках, визначених цим Законом;

пенсіонер - особа, яка відповідно до цього Закону отримує пенсію, довічну пенсію, або члени її сім`ї, які отримують пенсію в разі смерті цієї особи у випадках, передбачених цим Законом.

Перерахунок пенсії це процедура зміни розміру призначеної пенсії у зв`язку зі зміною особистих обставин пенсіонера, поданням нових документів, ухваленням нових законодавчих актів, зміною соціальних стандартів тощо.

Масовий перерахунок пенсій здійснюється без звернення пенсіонера на підставі чинних або нових законодавчих актів та з урахуванням документів про вік, страховий стаж, заробітну плату (дохід) та інших документів, що містяться в пенсійній справі на час перерахунку.

Органи Пенсійного фонду здійснюють масові перерахунки пенсій на підставі ухвалених нормативно-правових актів (законів, постанов Кабінету Міністрів України). Такі перерахунки:

- стосуються значної кількості пенсіонерів, особисті показники яких відповідають умовам, визначеним нормативно правовим актом;

- здійснюються автоматизованим способом і не передбачають звернення пенсіонерів до органів Пенсійного фонду України.

Зокрема, масові перерахунки здійснюють:

- відповідно до частин другої, третьої статті 42 Закону № 1058-IV у зв`язку зі збільшенням:

показника середньої заробітної плати в Україні, з якої сплачено страхові внески, який враховується для обчислення пенсії;

розміру мінімальної заробітної плати;

розміру прожиткового мінімуму;

- відповідно до абзацу п`ятого частини четвертої статті 42 Закону 1058 у зв`язку з:

наявністю в особи, яка після призначення (попереднього перерахунку) пенсії продовжувала працювати, набула права на перерахунок, передбаченого абзацами першим-третім частини четвертої статті 42 Закону 1058.

Отже, перерахунок пенсії є індивідуальним та залежить від особистих даних пенсіонера, які впливають на наявність підстав для проведення відповідного перерахунку, внаслідок чого такі відомості не можуть бути віднесені до публічної інформації.

Колегія суддів зазначає, що за змістом ч. 1 ст. 48 Закону України «Про правотворчу діяльність нормативно-правові акти після їх прийняття (видання) та підписання відповідно до Конституції та (або) законів України доводяться до відома населення шляхом:

1) офіційного оприлюднення (для законів України);

2) опублікування в офіційних друкованих виданнях суб`єктів правотворчої діяльності;

3) розміщення на офіційних веб-сайтах суб`єктів правотворчої діяльності;

4) оголошення у медіа;

5) оприлюднення в інший спосіб, встановлений законом (для актів органів місцевого самоврядування).

Таким чином, усі нормативно-правові акти, як то: кодекси, закони, постанови КМУ та інші, є загальнодоступними та доводяться до відома населення.

У спірних правовідносинах, позивач наполягає на отриманні від пенсійного органу відомостей щодо підстав перерахунку (масового) пенсії, а саме зазначення документу, на підставі якого здійснено перерахунок пенсії третьої особи.

Водночас, колегія суддів зазначає, що у пенсійного органу відсутнє право на надання відомостей щодо підстав перерахунку пенсії особі, яка не є заявником відповідного запиту, та інформація щодо якої, включаючи підстави перерахунку пенсії певної визначеної особи, не належить до публічної інформації.

Водночас, усі нормативно-правові акти, в тому числі й ті, на підставі яких проводяться перерахунки пенсій публікуються в друкованих виданнях, в мережі інтернет, оголошуються у медіа та в інший спосіб.

Тобто отримання відомостей щодо підстав для перерахунку пенсій безвідносно до визначеної особи є загальнодоступною інформацією, яку може отримати будь-яка особа та визначитись, чи поширюються приписи таких норм чинного законодавства саме на неї.

Крім того, суд першої інстанції слушно зазначив, що з метою встановлення нормативно-правового акта, яким передбачено такий перерахунок і його наслідки, позивач має право звернутись до фахівця у галузі права для отримання юридичної консультації з цього приводу.

Також, колегією суддів не встановлено протиправних дій відповідача щодо ненадання відповіді на запити позивача, адже ненаданням відповіді є протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Враховуючи, що на звернення позивача, відповідачем надано відповіді, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції щодо відсутності протиправності дій Пенсійного органу стосовно ненадання позивачу відповіді на його запити від 17.06.2024 та від 26.06.2024.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки висновків зроблених судом першої інстанції, в рішенні суду першої інстанції правильно надана правова оцінка обставинам справи, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права при прийнятті рішення, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 311, 315, 316, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2024 року у справі № 280/6800/24 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2024 року у справі № 280/6800/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак