Справа № 640/20281/20
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2025-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження та залишено без руху

10 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/20281/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., перевіривши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправними дії,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2020 ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з вимогами, в якому просить:

- визнати дії Депортаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, а саме працівників приймальні Київради з земельних питань яка фізично знаходиться в адмінбудівлі Департаменту, дії яких полягають в відмові прийняти документи (клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки) у адвоката Калька Дмитра Олексійовича як представника ОСОБА_1 протиправними.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 08.09.2020 матеріали адміністративної справи 640/20281/20 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради прийняти до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено, що розгляд справи буде здійснюватися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На виконання вимог Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" справу передано до Луганського окружного адміністративного суду.

Пунктами 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху на таких підставах.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, в яких встановлюється спосіб ліквідації правопорушення, вчиненого суб`єктом владних повноважень та іншими особами, в передбачених законом випадках, а підстава позову - це ті обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутись до суду з вимогами до іншої особи.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, предметом оскарження до суду є, зокрема, рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень Головного управління Держгеокадастру у Київській області, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправними відповідних дій чи бездіяльності відповідача.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Суд зазначає, що протиправною бездіяльністю є зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, що на підставі закону чи іншого нормативно-правового акта належать до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Таким чином, право на оскарження дії або бездіяльності відповідачів - суб`єктів владних повноважень не є абсолютним і може бути об`єктом оскарження в судовому порядку у разі реального порушення прав позивача, допущеного бездіяльністю відповідача.

У свою чергу виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не дозволяє визначити підстави адміністративного позову, зокрема, встановити: які правовідносини виникли між ОСОБА_1 та відповідачем, час їх виникнення, які саме рішення, дії чи бездіяльність відповідача у спірних правовідносинах позивач вважає протиправними, чим вони порушили її права або законні інтереси.

Отже, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам норм процесуального права та позбавляють суд можливості встановити дійсний зміст і суть правовідносин, що виникли між позивачем та відповідачем. Відповідно предмет доказування у цій справі ним не визначено.

Крім того, згідно з ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Щодо строку звернення до суду з вищезазначеним позовом позивач зазначає, що безпосередньо події що оскаржуються сталися 14.01.2020 року.

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного 31.08.2020 , обґрунтовуючи поважність причини пропуску строку, встановленого законом, на звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів, мотивуючи тим, що з 12.03.2020 було запроваджено карантини обмеження з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, що спричинило повне або часткове зупинення роботи органів державної влади, органів місцевого самоврядування тощо, у зв`язку з чим був позбавлений можливості вчасно звернутися до суду щодо оскарження протиправних дій відповідача.

Суд вважає неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, вказані позивачем у позовній заяві, з огляду на таке.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин, який неодноразово продовжувався.

Востаннє постановою Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" від 21.04.2021 №405 установлено карантин на усій території України до 30.06.2021.

Відповідно до названих постанов Кабінету Міністрів України судочинство в Україні здійснюється в умовах карантину.

17.07.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 №731-IX (далі - Закон №731-IX), відповідно до якого пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС був викладений в новій редакції.

Відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону №731-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Водночас, позивачем не наведено обґрунтувань щодо поважності пропуску строку звернення до суду із цим позовом у взаємозв`язку вищезазначених часових інтервалів. Позивачем не зазначено поважні причини пропуску, які б унеможливлювали звернутися до суду із цим позовом з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, спрямованого на запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, та не надано доказів, які б підтверджували вказане.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 29.04.2021 у справі №754/11751/20, від 28.04.2021 у справі № 200/14482/19-а.

Крім того, суд зауважує, що у період з 14.01.2020 (дата події, що думку позивача оскаржується) по 11.03.2020 на території України не було запроваджено карантину, тобто з часу порушення прав позивача до запровадження карантинних обмежень з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби пройшло майже два місяця, впродовж яких позивач мав час звернутися до суду захистом порушених, на його думку, прав або законних інтересів.

При цьому, суд зауважує, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом певного строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таким чином, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

Відтак, причини на які покликається позивач про поновлення строку звернення до суду, не є поважними та не можуть бути підставою для його задоволення.

З урахуванням наведеного, позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом та не надано суду доказів поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, згідно з частиною першою статті 123 КАС України позивач (представник позивача) має право подати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення пропущеного строку.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху після відкриття провадження у справі, надавши позивачеві строк для усунення недоліків шляхом надання суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з зазначенням обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами поважності причин пропуску строку звернення.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти справу до провадження.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправними дії, залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) календарних днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання суду:

-позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, з доказами направлення відповідачам

-обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з зазначенням обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами поважності причин пропуску строку звернення.

Роз`яснити, що відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяІ.В. Тихонов