Справа № 358/162/25
Суддя: Романенко К. С.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 358/162/25 Провадження № 2-а/358/11/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., ознайомившись з адміністративним позовом адвоката Шапошника Євгенія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

03.02.2025 до Богуславського районного суду Київської області надійшов адміністративний позов адвоката Шапошника Євгенія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просить:

- Визнати поважними причини пропуску строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3886649 від 18.01.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП і накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 400 гривень.

- Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3886649 від 18.01.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП і накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 400 гривень та закрити провадження у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2025, зазначену справу передано в провадження судді Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до наступного висновку.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 160 КАС України, а також вимогам ст. 161 КАС України.

У відповідності до ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява поряд з іншими вимогами повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно ч.6 ст.18 КАС України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

У позовній заяві не зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи, у тому числі і адвоката Шапошника Є.В., який у останнього має бути обов`язково зареєстрований в ЄСІТС.

Також, позовна заява не містить і обґрунтування порушення оскаржуваною постановою прав, свобод, або інтересів позивача.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, відносно ОСОБА_1 винесена 18.01.2025. Позивач звернувся до суду з позовом лише 03.02.2025, тобто з пропуском встановленого строку.

В описовій частині позовної заяви представник позивача просить поновити строк для оскарження постанови, оскільки особисто позивач ОСОБА_1 вказану постанову не отримував та в той же час позивач ОСОБА_1 не володіє достатніми знаннями в галузі правознавства і те що він отримав копію вищевказаної постанови лише після 21.01.2025 і тільки з того дня дізнався про її існування, тому останній день її оскарження припав на 31.01.2025

У той же час, суд приходить до переконання, що вказані в позовній заяві обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Інших причин поважності пропуску строку звернення до суду в позовній заяві не наведено та доказів на підтвердження таких обставин не долучено.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_1 при подачі позову до суду сплачений судовий збір в розмірі 605,60 грн, однак, відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ураховуючи норми вищевикладеного законодавства, сума судового збору за одну немайнову вимогу складає 1 211 грн. 20 коп.

Відповідно до Постанови Верховного Суду від 18 березня 2020 року по справі №543/775/17 (Провадження №11-1287апп18) за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», станом на 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн.

Оскільки позивачем сплачено судовий збір у розмірі 605,60 грн, йому необхідно доплатити судовий збір за подання позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у розмірі 605,60 грн. (1211,20 - 605,60) шляхом перерахування коштів на реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Богуслав.міс./22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0010750

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом __________________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Богуславський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Усуваючи недоліки, позивачеві необхідно взяти до уваги викладене та надати суду позовну заяву в новій редакції, зазначивши відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін, причину пропуску строку звернення до суду та докази поважності причин пропуску звернення до адміністративного суду, а також докази доплати судового збору.

Відповідно до частин першої-третьої статті 169 КАС України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, заява буде вважатися неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 160,161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов адвоката Шапошника Євгенія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі судді протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко