Справа № 620/550/24
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2025-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

05 лютого 2025 року справа № 620/550/24

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Мороко А.С. розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування наказу Державної міграційної служби України № 20-дв від 25.12.2023 «Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани», яким на начальника Управління Державної міграційної служби України в Чернігівській області ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді догани.

Ухвалою суду від 11.03.2024 у зв`язку з надходженням до суду від відповідача матеріалів дисциплінарної справи стосовно начальника Управління Державної міграційної служби України в Чернігівській області Лук`янець Ксенії Вікторівні, які містять гриф «Для службового користування» було ухвалено розгляд справи проводити в закритому судовому засіданні, визнано явку представника відповідача в судове засідання обов`язковою.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 було передано справу № 620/550/24 на розгляд до Черкаського окружного адміністративного суду.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.08.2024 ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 було скасовано, направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 16.09.2024 справу за позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування наказу прийнято до провадження судді Баргаміної Н.М. за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 17.12.2024 справу № 620/550/24 за позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування наказу передано на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду (Майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022).

Так, підставою для передачі матеріалів справи № 520/550/24 з Чернігівського окружного адміністративного суду до Харківського окружного адміністративного суду слугували обставини відсутності в Чернігівському окружному адміністративному суді технічних засобів фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування» в межах розгляду даної справи та неможливість вирішення справи без повного та всебічного дослідження матеріалів справи в судовому засіданні, враховуючи законодавчі повноваженння Державної судової адміністрації України визначати найбільш територіально наближений суд для Чернігівського окружного адміністративного суду.

Як вбачається з матеріалів справи, суддею Наталією Баргамінною зроблені численні запити до Державної судової адміністрації щодо з`ясування питання про наявність у Чернігівському окружному адміністративному суді та в інших відповідних судах можливості здійснювати технічну фіксацію судового засідання, в ході якого може бути розголошена інформація для службового використання, якщо є то якими технічними засобами та програмним забезпеченням, а у разі її відсутності, повідомити найбільш територіально наближений до Чернігівського окружного адміністративного суду адміністративний суд, який має можливість фіксувати відповідними технічними засобами такі категорії справ.

05.04.2024 від Державної судової адміністрації України до суду надійшла відповідь №15-8715/24, в якій було повідомлено, що інформаційно-технічне забезпечення судових засідань здійснює апарат суду, а встановлення можливості розгляду справ, які містять матеріали «Для службового користування» має визначатися на підставі відповідного розпорядчого документу Чернігівського окружного адміністративного суду з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації. Також повідомлено, що найбільш територіально наближеними до Чернігівського окружного адміністративного суду адміністративними судами, які мають можливість розглядати справи, пов`язані здержавною таємницею, є Харківський окружний адміністративний суд та Запорізький окружний адміністративний суд.

08.04.2024 суддею Наталією Баргамінною було здійснено звернення до керівника апарату Чернігівського окружного адміністративного суду з проханням забезпечити фіксування вказаної справи належними технічними засобами, що забезпечать дотримання обов`язку нерозголошення інформації, що охороняється законом, за виключенням підсистеми відеоконференцзв`язку, зазначивши назву таких засобів та програмного забезпечення для відображення в протоколі судового засідання згідно чинного законодавства, про що винести відповідний розпорядчий документ, у разі відсутності таких засобів та неможливості фіксування перебігу судових засідань зазначеної справи в Чернігівському окружному адміністративному суді, повідомити про таку відсутність.

15.04.2024 керівником апарату Чернігівського окружного адміністративного суду було повідомлено, що будь-які інші технічні засоби фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування», в суді відсутні.

18.04.2024 суддею Наталією Баргамінною направлено запит до заступника голови Державної судової адміністрації, в якому висловлено додаткове прохання повідомити про наявність інших судів, зокрема у містах Києві, Черкасах, які мають технічні засоби, що у встановленому порядку атестовані для можливості роботи з відповідним типом інформації з обмеженим доступом.

Листом від 07.05.2024 № 15-10906/24 Державною судовою адміністрацією на вказаний запит повідомлено, що у Львівському окружному адміністративному суді створені умови для розгляду справ, які містять інформацію, що є державною таємницею. Крім того, звернуто увагу, що судові справи, які містять матеріали "Для службового користування" не відносяться до державної таємниці.

27.09.2024 було здійснено запити до Київського окружного адміністративного суду та Черкаського окружного адміністративного суду про надання інформації наявності у вказаних судах технічних засобів фіксувань судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування» у відповідності до пункту 9 розділу I Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 №156.

Крім того, 11.10.2024 представником позивача, адвокатом Якубою Галиною Олександрівною, в межах виконання процесуальних повноважень, було надіслано запит керівнику апарату Чернігівського окружного адміністративного суду, в якому були поставлені питання про наявність в Чернігівському окружному адміністративному суді технічних засобів фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування», та чи вживалися заходи з метою створення умов у Чернігівському окружному адміністративному суді для фіксування такої категорії справ, якщо так, то які саме і який результат вжитих заходів та підстави невжиття.

Листом від 17.10.2024 № 01-05/31688/24 Чернігівським окружним адміністративним судом повідомлено адвоката позивача, що в суді відео- та звукозапис судових засідань забезпечує підсистема відеоконференцзв`язку, будь-які інші технічні засоби фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування» в суді відсутні, заходи з метою створення умов у суді апаратом не вживались.

Листом від 17.10.2024 № 19489/24 Черкаським окружним адміністративним судом на запит судді Наталії Баргаміннової повідомлено, що відповідно до п. 9 Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання від 06.06.2022 № 156, підсистемою відеоконференцзв`язку не фіксуються судові засідання, в ході яких може бути розголошена інформація для службового використання чи інформація, яка містить державну таємницю.

31.10.2024 суддею Наталією Баргамінною на ім`я т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури Максима Валерійовича скеровано лист, в якому, враховуючи закріплення чинним законодавством повноважень щодо визначення найбільш територіального найближеного до Чернігівського окружного адміністративного суду саме за Державною судовою адміністрацією України, як і затвердження правил роботи з технічними засобами в судах, з метою необхідності передачі вказаної справи, з урахуванням безпекової ситуації в країні, що склалася внаслідок повномасштабного вторгнення росії до України, просилось повідомити станом на час надіслання даного запиту найбільш територіально наближений до Чернігівського окружного адміністративного суду суд, який має в наявності технічні засоби фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування» у відповідності до Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 №156.

22.11.2024 від Державної судової адміністрації України до суду надійшла відповідь від 21.11.2024 № 15-22613/24, в якій було повідомлено, що відповідь з аналогічного питання вже надавалась листами від 05.04.2024 № 15-8715/24 та від 07.05.2024 № 15-10906/24.

Судом з`ясовано, що матеріали справи № 620/550/24 містять в собі матеріали з грифом "Для службового користування" та, водночас, не містять інформації з державною таємницею.

Так, відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про державну таємницю», державна таємниця - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою.

Положеннями статті 18 цього ж Закону, зокрема, передбачено, що з метою охорони державної таємниці впроваджуються: єдині вимоги до виготовлення, користування, збереження, передачі, транспортування та обліку матеріальних носіїв секретної інформації; дозвільний порядок провадження державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями діяльності, пов`язаної з державною таємницею.

Згідно з статтею 20 Закону України «Про державну таємницю», державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації мають право провадити діяльність, пов`язану з державною таємницею, після надання їм Службою безпеки України спеціального дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею.

Отже, необхідність дослідження документів, пов`язаних з дерджавною таємницею, вимагає наявності спеціального дозволу.

Водночас, відповідно до статті 9 Закону України «Про доступ до публічної інформації», згідно якої у відповідності до вимог частини другої статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» до службової може належати така інформація:

1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень;

2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф "для службового користування". Доступ до таких документів надається відповідно до частини другої статті 6 цього Закону.

Так, за частиною 2 статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог:

1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя;

2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам;

3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Згідно п. 9 Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 № 156, підсистемою відеоконференцзв`язку не фіксуються судові засідання, в ході яких може бути розголошена інформація для службового використання чи інформація, яка містить державну таємницю.

При цьому, попередньою редакцією вказаного пункту (станом на 06.06.2022), положення цієї Інструкції не поширюються на порядок фіксування судових засідань, в ході яких може бути розголошена інформація для службового використання чи таємна інформація, зокрема інформація, що становить державну таємницю. Для фіксування перебігу судових засідань, в ході яких може бути розголошена інформація для службового використання чи інформація, що становить державну таємницю, здійснюється технічними засобами, які у встановленому порядку атестовані для можливості роботи з відповідним типом інформації з обмеженим доступом.

Отже, Інструкція щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 № 156 (у чинній редакції) містить лише застереження щодо неможливості використання підсистеми відеоконференцзв`язку, у разі розгляду справи з матеріалами "Для службового користування".

Водночас, попередня редакція Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 № 156, на яку посилається суддя Наталія Баргамінна та яка містила вимоги щодо необхідності використання технічних засобів, які у встановленому порядку атестовані для можливості роботи з відповідним типом інформації з обмеженим доступом, на даний час не містить.

Абзацом четвертим пункту 51 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що у разі технічної неможливості використання підсистеми відеоконференцзв`язку для здійснення фіксування судових засідань, що проводяться без застосування режиму відеоконференції. аудіо-. відеофіксація та ведення протоколу (журналу) судового засідання можуть здійснюватися наявними в судах автономними системами технічної фіксації судового процесу з подальшим долученням матеріалів до АСДС. Зазначені процесуальні дії вчиняються судом до появи в підсистемі відеоконференцзв`язку можливості автономного фіксування судових засідань.

Окрім того, листом Харківського окружного адміністративного суду від 05.02.2025 № 05-22/4201/2025, сформованим у відповідь на запит судді Харківського окружного адміністративного суду Мороко А.С. від 03.02.2025, повідомлено, що на день надання відповіді, технічні засоби фіксування судових засідань, які виключають можливість розголошення інформації з грифом «Для службового користування» в Харківському окружному адміністративному суді відсутні, заходи з метою створення умов у суді апаратом не вживались.

За приписами ст. 25 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

У разі невизначеності цим Кодексом територіальної підсудності адміністративної справи така справа розглядається адміністративним судом за вибором позивача.

У відповідності до приписів ч.ч.1,2 ст. 29 КАС України, суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо:

1) до початку розгляду справи по суті задоволено клопотання відповідача, зареєстроване у встановленому законом порядку, місце проживання (перебування) якого раніше не було відоме, про передачу справи за місцем його проживання (перебування);

2) при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду;

3) після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду;

4) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи;

5) ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу адміністративного суду, який роглядав справу;

6) однією із сторін у справі є суд, в якому розглядається справа, або суддя цього суду;

7) справа підлягає розгляду як зразкова у порядку, визначеному статтею 290 цього Кодексу.

Суд передає адміністративну справу на розгляд іншому адміністративному суду, що найбільш територіально наближений до цього суду, у випадку, визначеному пунктами 4 і 6 частини першої цієї статті.

Так, з матеріалів справи встановлено, що зареєстрованим місцем проживання позивачки є м. Чернігів, місцем реєстрації відповідача є м. Київ, тобто територіально справа № 620/550/24 територіально підсудна Чернігівському окружному адміністративному суду або Київському окружному адміністративному суду.

Враховуючи, що при зверненні до суду позивачка обрала Чернігівський окружний адміністративний суд за місцем своєї реєстрації, та зважаючи на вимоги до п.9 Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 06.06.2022 № 156 (у чинній редакції), суд приходить до висновку, що матеріали справи № 620/550/24 помилково передано до Харківського окружного адміністративного суду.

Відповідно до ч.1 ст.30 КАС України спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються. Згідно з ч.2 ст.30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, що належить оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а у разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для передачі адміністративної справи № 620/550/24 до Чернігівського окружного адміністративного суду за територіальною підсудністю для розгляду справи по суті заявлених позовних вимог.

Керуючись ст. 25, ст. 29, ст. 30, ст. 294, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Адміністративну справу № 620/550/24 за позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби про визнання протиправним та скасування наказу - передати на розгляд до Чернігівського окружного адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя А.С.Мороко