Справа № 722/298/25
Суддя: Суський О. І.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 722/298/25
Номер провадження 2-а/722/10/25
УХВАЛА

06 лютого 2025 року м.Сокиряни

Суддя Сокирянського районного суду Чернівецької області Суський О.І., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови за справою про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

03.02.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови за справою про адміністративне правопорушення. Просить суд поновити на адміністративне оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення №68 від 15.01.2025 року, винесеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати незаконною та скасувати постанову №68 від 15.01.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП.

Оцінюючи наведені підстави для визнання поважними причин пропуску звернення до суду, слід зазначити таке.

ОСОБА_1 оскаржується постанова у справі про адміністративне правопорушення №68 від 15.01.2025.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами

За змістом ст.122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Частиною 2 ст.286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови). Вказаній нормі кореспондують положення ст.289 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У заяві про поновлення строку подачі позовної заяви ОСОБА_1 зазначає, що отримав оскаржувану постанову 25.01.2025 року засобами поштового зв`язку, на підтвердження чого надав конверт із штриховим ідентифікатором №258 (поштовий штамп на конверті 20.01.2025) та супровідний лист ІНФОРМАЦІЯ_2 №390 від 20.12.2025. Вказує, що пропуск строку подачі позову є поважним та просить поновити його.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження, суд бере до уваги наступне.

Згідно з положеннями ст.122 та ч.2 ст.286 КАС України перебіг строку звернення до суду щодо спірного рішення розпочинається в день винесення оскаржуваної постанови - 15.01.2025 року.

Крім того, згідно з положеннями п.1 Розділу ІІ Інструкції зі складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства оборони України №3 від 01.01.2024 року, протокол складається уповноваженою посадовою особою ТЦК та СП щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Також п.4 Розділу ІІ закріплено обов`язок уповноваженої особи, яка складає протокол, довести під час складання протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, зміст ст.63 Конституції України та роз`яснити права та обов`язки, передбачені ст.268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі та ставиться підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Вимоги щодо форми та змісту протоколів про адміністративне правопорушення, які складають уповноважені посадові особи ТЦК та СП, закріпленні у Додатку 1 до вищевказаної Інструкції (пункт 2 розділу I), звідки вбачається, що у протоколі про адміністративне правопорушення одночасно із роз`ясненням змісту ст.63 Конституції України і прав та обов`язків, передбачених ст.268 КУпАП особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомляється і про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Із доданих до позовної заяви документів вбачається, що ОСОБА_1 11.01.2025 року був присутній при складенні щодо нього працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 протоколу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку, що позивач безпосередньо був обізнаний про те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 розглядається справа про вчинення ним адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.210-1 КУпАП, а також про дату, час і місце розгляду відповідної справи, про що ОСОБА_1 власноручно розписався у протоколі №68 про адміністративне правопорушення від 11.01.2025 року.

Слід констатувати, що позивач завчасно достеменно знав про дату, місце та час розгляду відповідачем адміністративної справи, при цьому під час складення протоколу про адміністративне правопорушення йому було роз`яснено право оскарження винесеної за результатом розгляду справи постанови про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд при встановленні поважності причин пропуску строку оскарження оцінює поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.02.2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

За таких обставин, слід визнати зазначені ОСОБА_2 причини пропуску строку звернення до суду неповажними. Отримання позивачем копії оскаржуваної постанови не в день її винесення, про який позивач достеменно знав, на переконання суду, не є об`єктивно непереборним чинником, які не залежать від волевиявлення позивача і перешкоджали його своєчасному зверненню до суду з адміністративним позовом.

Відтак, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин пропуску звернення до суду з позовними вимогами.

За правилами ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 3 статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. А відповідно до частини другої цієї статті суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211,20 грн. Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті за подачу даного позову складає 1 211,20 грн.

При зверненні з позовом до Сокирянського районного суду Чернівецької області судовий збір сплачується за такими реквізитами: Отримувач коштів: Чернівецьке ГУК (Сокирянська ТГ /22030101), Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37836095, Банк отримувача: Казначейство України, Код банку отримувача (МФО): 899998, р/р UA0024303.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду щодо позовних вимог, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку, а також надати відповідні докази на їх підтвердження та сплати судовий збір за подачу позовної заяви.

З урахуванням зазначеного, керуючись ст. 118-123, 160, 161, 166, 169, 171, 243, 248, 256, 293-295 КАС, ст.268 КУпАП, суддя,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови за справою про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: