Справа № 160/445/23
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2025-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

05 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 160/445/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Чередниченка В.Є., Іванова С.М.,

секретар Дивнич Д.І.

за участі представника позивача Лютянського М.Я. (в режимі відеоконференцзв`язку),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року (суддя Серьогіна О.В.) у справі № 160/445/23 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхімтрейдінг» про накладення арешту на кошти,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Харківській області (далі ГУ ДПС) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхімтрейдінг» про накладення арешту на кошти на всіх рахунках у банках та банківських установах, що обслуговують платника податків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року позов залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказує, що вперше позов подано у тримісячний строк з дня виникнення відповідних підстав (недопуск до перевірки), проте за помилково визначеною територіальною підсудністю (до Харківського окружного адміністративного суду).

Харківським окружним адміністративним судом позовна заява повернута через чотири місяці, в порушення норм процесуального права позовна заява не була передана за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Апелянт приводить обґрунтування незаконності ухвали Харківського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви та вказує, що у зв`язку з військовою агресією, оголошенням простою у роботі ГУ ДПС був позбавлений можливості вчасно звернутися до належного суду.

Лише 02 січня 2023 року ГУ ДПС мало змогу звернутися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою.

Звертає увагу, що суд першої інстанції (при первісному розгляді справи та після скерування судом касаційної інстанції справи на новий розгляд) прийняв протилежні за правовим змістом рішення з тих самих питань та враховуючи ті самі обставини.

Так, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2023 року клопотання представника ГУ ДПС про поновлення процесуального строку задоволено та позовну заяву прийнято до розгляду. Суд визнав поважною причину пропуску строку, поновив ГУ ДПС строк звернення до суду та розглянув позов по суті заявлених вимог.

Тому вважає, що питання поновлення строку для звернення до адміністративного суду вже вирішено судом першої інстанції вказаною ухвалою.

Вважає необґрунтованим застосування судом першої інстанції висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 03 листопада 2022 року у справі №560/15534/21, у якій вказується, що лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу цього державного органу, позаяк у вказаній постанові Верховного Суду йдеться про Головне управління Пенсійного фонду в Хмельницькій області, що некоректним порівняння обставин, у яких перебували Хмельницька та Харківської області після введення воєнного стану.

Вважає, що приведені обставини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення суб`єкта владних повноважень та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення саме до належного суду.

В судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином, у зв`язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності представника відповідача.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Суд першої інстанції, залишаючи без розгляду позовну заяву з підстав пропуску строку звернення до суду, ухвалою від 25 листопада 2024 року визнав неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказавши, що позивач після повернення позовної заяви Харківським окружним адміністративним судом 06 липня 2022 року з новим позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся лише 02 січня 2023 року (майже через півроку), що не може свідчити про невідкладне повторне подання належним чином оформленої позовної заяви після її повернення.

Також суд першої інстанції вказав, що доводи щодо запровадження воєнного стану в Україні та введення простою у роботі ГУ ДПС у Харківській області не можуть підтвердити поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що у січні 2023 року Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із цим позовом.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 21 лютого 2024 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року скасовано, справу №160/445/23 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 року, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2024 року визнано не поважними причини пропуску ГУ ДПС у Харківській області строку звернення до суду із цим адміністративним позовом. В задоволенні клопотання ГУ ДПС у Харківській області про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом відмовлено, позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою Верховного Суду від 31 жовтня 2024 року ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2024 року скасовано, справу направлено до Дніпропетровського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року прийнято до розгляду адміністративну справу та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року визнано неповажними причини пропуску ГУ ДПС у Харківській області строку звернення до суду із цим адміністративним позовом. У задоволенні клопотання ГУ ДПС у Харківській області про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом відмовлено. Адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши інші причини пропуску строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 КАС України (в примірниках відповідно до кількості учасників справи).

28 листопада 2024 року на виконання вимог ухвали позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацами першим та другим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Наслідки пропущення строків звернення до суду встановлені статтею 123 КАС України.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Судом встановлено, що на підставі наказу ГУ ДПС у Харківській області від 16 листопада 2021 року №8574-п про проведення фактичної перевірки ТОВ «Укрхімтрейдінг» за місцем фактичного провадження діяльності у господарському об`єкті, розташованому за адресою: вул. Заосколянська, 3, місто Куп`янськ, Харківська область, починаючи з 17 листопада 2021 року, тривалістю не більше 10 діб, 19 листопада 2021 року посадовими особами контролюючого органу здійснено вихід на перевірку.

Представником ТОВ «Укрхімтрейдінг» відмовлено у допуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, що засвідчено актом від 19 листопада 2021 №5527/20-40-09-01-08/43626164 «Про недопуск до проведення фактичної перевірки ТОВ «Укрхімтрейдінг».

За положеннями пункту 94.1 статті 94 Податкового кодексу України (далі ПК України) адміністративний арешт майна платника податків (далі - арешт майна) є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Згідно з підпунктом 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 ПК України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин, зокрема, платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Арешт коштів на рахунку платника податків відповідно до абзацу другого підпункту 94.6.2 пункту 94.6 статті 94 ПК України здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Відтак, днем виникнення у ГУ ДПС підстав, що дають контролюючому органу як суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення позову про накладення арешту на кошти платника податків на всіх рахунках у банках та банківських установах, що обслуговують платника податків, є дата складання акту про недопуск до проведення фактичної перевірки, а саме 19 листопада 2021 року.

З цим позовом ГУ ДПС у Харківській області звернулось до суду першої інстанції у січні 2023 року, тобто з пропуском тримісячного строку, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

Прі цьому ГУ ДПС пропущено строк звернення до суду майже на рік.

Основними підставами, за якими позивач вважає, що строк звернення до суду пропущено ним з поважних причин, є первісне звернення з аналогічним позовом до Харківського окружного адміністративного суду, порушення цим адміністративним судом норм процесуального права, а також збройну агресію, оголошення простою в роботі органів ДПС на початку збройної агресії проти України.

Стосовно факту первісного звернення ГУ ДПС з аналогічним позовом до Харківського окружного адміністративного суду, порушення цим адміністративним судом норм процесуального права суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ТОВ «Укрхімтрейдінг» про накладення арешту на кошти платника податків на всіх рахунках у банках та банківських установах, що обслуговують платника податків, наприкінці 2021 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11 січня 2022 року у справі № 520/263/22 позовна заява залишена без руху, позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19 травня 2022 року у справі № 520/263/22 позовна заява повернута позивачу.

ГУ ДПС у Харківській області не оскаржена ухвала від 19 травня 2022 року.

Ухвала набрала законної сили 19 травня 2022 року.

Відтак, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про безпідставність посилання ГУ ДПС на порушення Харківським окружним адміністративним судом норм процесуального права при постановленні ухвали від 19 травня 2022 року як підстави для визнання поважними причин пропуску строку звернення суду.

Також суд зауважує, що помилковість первісного звернення до окружного адміністративного суду із порушенням правил територіальної підсудності не може розцінюватися як поважна причина пропуску строку звернення до належного суду.

Крім того, суд визнає цілком обґрунтованим зазначення судом першої інстанції, що повернення позовної заяви через недоліки в її оформленні не є поважною причиною пропуску цього строку, а при вирішенні питання поважності причин пропуску строку звернення до суду суд має враховувати період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду.

За правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 28 квітня 2020 року у справі № 460/2864/18, невідкладне повторне подання належним чином оформленої позовної заяви після її повернення, свідчить про добросовісну поведінку.

В цьому випадку апелянт вказує, що ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19 травня 2022 року про повернення позовної заяви він отримав 06 липня 2022 року, а з новим позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся 02 січня 2023 року, тобто майже через півроку.

Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що звернення ГУ ДПС з цим позовом через значний проміжок часу після отримання ухвали про повернення первісного поданого позову не може свідчити про невідкладне повторне подання належним чином оформленої позовної заяви після її повернення.

Доводи апелянта про неврахування судом першої інстанції запровадження воєнного стану в Україні та введення простою у роботі ГУ ДПС у Харківській області як підстави вважати, що строк звернення до суду пропущено позивачем з поважних причин, суд відхиляє.

Верховним Судом у постанові від 03 листопада 2022 року у справі № 560/15534/21 сформульовано висновок, що лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Суд зазначає, що не можуть бути прийняті до уваги посилання позивача на встановлення простою в роботі установи, оскільки такі обмеження не можуть зупиняти організаційну діяльність державного органу на необмежено тривалий строк, особливо в контексті того, що в умовах воєнного стану та встановленого простою звернення до суду все ж таки відбулось, що спростовує твердження позивача про те, що наведені ним обставини становлять перешкоду для звернення до суду.

При цьому, неналежна організація процесу із звернення до суду з позовною заявою, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Особа, що діє від імені держави як суб`єкт владних повноважень не може та не повинна намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у неї на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання позовної заяви.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 03 листопада 2022 року у справі №560/15534/21.

Суд у спростування аргументу апелянта про неможливість вчасного звернення до суду через військову обстановку, що склалася у Харківській області у 2022 році вказує, що Харківський окружний адміністративний суд, який територіально розташований у місті Харків, як мінімум, у травні 2022 року здійснював процесуальну діяльність, про що свідчить повернення позову ухвалою від 19 травня 2022 року, а апелянтом не приведено жодних доказів неможливості здійснення покладних на органи ДПС завдань та функцій на території міста Харків у цей період.

Суд відхиляє посилання апелянта на те, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2023 року клопотання представника ГУ ДПС про поновлення процесуального строку задоволено та позовну заяву прийнято до розгляду, суд визнав поважною причину пропуску строку, поновив ГУ ДПС строк звернення до суду та розглянув позов по суті заявлених вимог, тобто питання поновлення строку для звернення до адміністративного суду вже вирішено судом першої інстанції вказаною ухвалою.

У постанові від 31 жовтня 2024 року в цій справі Верховним Судом вказав наступне:

«...у випадку звернення позивача до суду з пропущенням строку позовної давності існує два можливих варіанти реагування суду при встановленні такого факту та відсутності поважних причин для поновлення строку звернення до суду.

Процедура повернення позовної заяви застосовується, коли суд першої інстанції, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, повертає позовну заяву особі, яка її подала, оскільки не були усунуті недоліки позовної заяви або з огляду на інші причини, передбачені процесуальним кодексом, зокрема пропущення встановленого строку звернення до суду та відсутність поважних причин для його поновлення.

Зі свого боку, закінчення розгляду справи у формі залишення позову без розгляду передбачає, що після відкриття провадження суд, з`ясувавши наявність обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, залишає позов без розгляду. Підставою для такого залишення може бути встановлений факт пропущення строку звернення до суду без надання позивачем обґрунтованих причин для його поновлення.

Відповідно, з урахуванням зазначених вище процесуальних положень, у разі встановлення факту пропущення строку звернення до суду та за відсутності поважних причин для його поновлення суди повинні повернути позовну заяву - у разі якщо такий факт встановлено при вирішенні питання про відкриття провадження у справі (провадження у справі ще не відкрито) або залишити позов без розгляду - якщо факт встановлено після відкриття провадження у справі.

Верховний Суд, указавши на те, що суди попередніх інстанцій не дослідили належним чином дотримання позивачем строку звернення до суду, визнав, що цей аспект справи є суттєвим для правильного вирішення спору і потребує всебічного розгляду. Проте, важливо відзначити, що, направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд не скасував ухвалу про відкриття провадження у справі. При цьому під час нового розгляду суд не вирішує повторно питання про відкриття провадження у справі.

Отже, у цьому випадку, враховуючи положення КАС України, суди попередніх інстанцій, за умови встановлення факту пропуску строку звернення до суду без належного обґрунтування причин його поновлення, має залишити позов без розгляду. Застосування процедури повернення позовної заяви на цій стадії судового розгляду є помилковим, оскільки провадження у справі вже відкрите, і ухвала про відкриття провадження у справі не скасована та залишається чинною.».

Відтак, факт поновлення ухвалою суду першої інстанції строку звернення до суду у разі встановлення під час розгляду справи пропуску такого строку без поважних причин, за умови дотримання відповідної процедури щодо надання позивачу можливості навести підстави для визнання такого строку таким, що пропущений з поважних причин, дає суду процесуальні підстави для залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Оскільки позивачем пропущено встановлений абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України тримісячний строк для звернення до суду з цим адміністративним позовом, а підстави, які заявлені позивачем в обґрунтування поважності причин пропуску такого строку, правильно визнані неповажними, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, ухвала постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали не вбачається.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року у справі №160/445/23 залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року у справі № 160/445/23 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхімтрейдінг» про накладення арешту на кошти залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 05 лютого 2025 року та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 лютого 2025 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя В.Є. Чередниченко

суддя С.М. Іванов