Справа № 560/9323/24
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2025-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9323/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Блонський В.К.

Суддя-доповідач - Залімський І. Г.

05 лютого 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Мацького Є.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000079/2 від 26.03.2024 та №UA400000/2024/000132/2 від 23.05.2024.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.09.2024 позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.09.2024 скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що при аналізі поданих позивачем до митного оформлення документів, митним органом виявлено розбіжності та неточності, що викликало обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення складових митної вартості товару та їх числових значень. Надані додатково документи не дали змоги здійснити перевірку правильності проведення декларантом розрахунку митної вартості товару, відтак декларантом не підтверджено, у встановленому МК України порядку, заявлений рівень митної вартості товарів.

Митну вартість визначено за резервним методом, за основу для визначення митної вартості при прийнятті оскаржуваного рішення взято раніше визнані (визначені) митними органами митні вартості за митною декларацією, за якою товар максимально відповідає за фізичними характеристиками, обсягом, походженням та часом митного оформлення.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача в якому вказав на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги. Зауважив, що позивачем надано достатні документи, які підтверджують заявлену митну вартість.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11.12.2024, з урахуванням п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, 01.04.2023 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (далі по тексту ФОП, покупець) та компанією «TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD. STI», Туреччина (постачальник, продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт №UA01042023 від 01.04.2023 року, відповідно до якого предметом є те, що продавець доставляє, а покупець приймає та оплачує встановлений набір меблів (далі - товари), в асортименті та кількості відповідно до відповідних Додатків, підписаних сторонами, які є невід`ємними частинами цього Договору.

На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023 року, згідно Рахунку-фактури (інвойсу) №TAS060 від 15.03.2024 На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023 року, згідно Рахунку-фактури (інвойсу) №TAS060 від 15.03.2024 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 18 600 доларів США. покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 18 600 доларів США.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 25.03.2024 подав до Хмельницької митниці електронну митну декларацію №24UA30U8, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації (тов. №1 набори меблів).

Одночасно, декларантом до митного контролю, разом з митною декларацією №24UA30U8 було надано наступні документи: Зовнішньоекономічний контракт №UA01042023 від 01.04.2023; Додаток №8 від 26.02.2024 до зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023; Рахунок-проформа б/н від 26.02.2023; Рахунок-фактура №TAS060 від 15.03.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №MUR121 від 11.03.2024; Автотранспортна накладна б/н від 15.03.2024; Лист б/н від 10.02.2022; Лист від виробника 23.03.2023; Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 08.12.2023 у справі №560/17744/23; Видаткові накладні.

За наслідками опрацювання наданих документів Хмельницька митниця надіслала повідомлення від митниці декларанту наступного змісту: «Документи, подані згідно ч.2 ст. 53 МКУ не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) копію експортної МД країни відправлення. Консультацію проведено».

Декларант надіслав повідомлення про додаткову подачу видаткових накладних та рахунок-проформу б/н від 26.02.2024 та просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів.

26.03.2024 Хмельницькою митницею прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000079/2, в графі 33 якого було вказано: «Документи, подані згідно ч. 2 та ч.3 ст. 53 МКУ, містять розбіжності, не підтверджують усіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, підлягає сумніву заявлений до митого оформлення рівень митної вартості. Зокрема:

- заявлений рівень митної вартості товару не відповідає рівню за яким здійснювалось митне оформлення подібних товарів раніше з урахуванням заявленої до митного торгової марки (4, 42 дол. США/кг) та рівню за яким здійснювалось митне оформлення інших виробників раніше на інших митницях Держмитслужби (4, 42 дол США);

- при порівнянні заявленого рівня митної вартості з рівнем ціни, який пропонується в мережі Інтернет виявлено розбіжність більше ніж у 3 рази;

- умови поставки, зазначені в контракті не відповідають умовам поставки в додатку та заявлених до митного оформлення, також в контракті наявна інформація про включення до ціни товару лише вартості пакування та маркування, що суперечить задекларованим умовам поставки, що свідчить про не включення усіх складових митної вартості товару;

- в банківських платіжних документах зазначено номер інвойсу, який не відповідає номерам інвойсу та проформи, які подані до митного оформлення;

- пунктом 2.2.1 контракту визначено, що оплата товару здійснюється відповідно до Договору та Конвенції, остання з яких до митного оформлення не надано;

- Додаток №8 не скріплено печаткою, як зазначено про це у пункті 8 та пунктом 11.9 зовнішньоекономічного контракту;

- до митного оформлення не надано визначені пунктом 5.5 контракту додатки до нього;

- надані до митного оформлення видаткові накладні видані 21-22 роками. Подані до митного оформлення документи не містять усіх інших визначених частиною 10 статті 58 МКУ, числових значень складових митної вартості, зокрема: вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів до аеропорту , порту або іншого місця ввезення на митну України; витрати на страхування цих товарів. Таким чином у митного органу є обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості щодо «дійсної вартості» товару та у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що документи подані до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо «дійсності вартості» товару, оскільки заявлений рівень митної вартості не підтверджений документально.

Джерелом числового значення митної вартості є митна декларація від 12.03.2024 №400040/2024/007435. Коригувань на обсяг партії ідентичних товарів, умови поставки, комерційні умови тощо не здійснювалось у зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.

Хмельницькою митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2024/000201.

На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №24UA14U3, та 26.03.2024 вона була оформлена Хмельницькою митницею у митному відношенні.

На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023 року, згідно Рахунку-фактури (інвойсу) №TAS089 від 17.05.2024 На виконання вимог зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023 року, згідно Рахунку-фактури (інвойсу) №TAS089 від 17.05.2024 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 19 050 доларів США. покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю 19 050 доларів США.

Позивач, з метою митного оформлення вказаного товару 23.05.2024 Позивач, з метою митного оформлення вказаного товару 23.05.2024 подав до Хмельницької митниці електронну митну декларацію №24UA13U9, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації (тов. №1 набори меблів). подав до Хмельницької митниці електронну митну декларацію №24UA13U9, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації (тов. №1 набори меблів).

Одночасно, декларантом до митного контролю, разом з митною декларацією №24UA13U9 було надано наступні документи: Зовнішньоекономічний контракт №UA01042023 від 01.04.2023; Додаток №9 від 09.05.2024 до зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023; Рахунок-проформа №14 від 09.05.2024; Рахунок-фактура №TAS089 від 17.05.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №MUR123 від 15.05.2024; Автотранспортна накладна б/н від 18.05.2024; Лист б/н від 10.02.2022; Лист від виробника 23.03.2023; Видаткові накладні.

За наслідками опрацювання наданих документів Хмельницька митниця надіслала повідомлення від митниці декларанту наступного змісту: «Документи, подані згідно ч.2 ст. 53 МКУ не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) копію експортної МД країни відправлення. Консультацію проведено».

Декларант надіслав повідомлення про додаткову подачу видаткових накладних та проформи-інвойсу №14 від 09.05.2024 року. Просив визнати та погодити митну вартість на основі поданих документів.

23.05.2024 Хмельницькою митницею прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000132/2, в графі 33 якого було вказано:

«Документи, подані згідно ч. 2 та ч.3 ст. 53 МКУ, містять розбіжності, не підтверджують усіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, підлягає сумніву заявлений до митого оформлення рівень митної вартості.

Зокрема:

- умови поставки, зазначені в контракті не відповідають умовам поставки в додатку та заявлених до митного оформлення, також в контракті наявна інформація про включення до ціни товару лише вартості пакування та маркування, що суперечить задекларованим умовам поставки, що свідчить про не включення усіх складових митної вартості товару;

- сума передоплати за товар не відповідає умовам договору;

- рахунок на контракт містить різні підписи;

- заявлений рівень митної вартості товару не відповідає рівню за яким здійснювалось митне оформлення подібних товарів раніше з урахуванням заявленої до митного торгової марки (4, 42 дол. США/кг) та рівню за яким здійснювалось митне оформлення інших виробників раніше на інших митницях Держмитслужби (4, 42 дол. США);

- пунктом 2.2.1 контракту визначено, що оплата товару здійснюється відповідно до Договору та Конвенції, остання з яких до митного оформлення не надано;

- надані до митного оформлення видаткові накладні видані 21-22 роками.

Подані до митного оформлення документи не містять усіх інших визначених частиною 10 статті 58 МКУ, числових значень складових митної вартості, зокрема: вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів до аеропорту , порту або іншого місця ввезення на митну України; витрати на страхування цих товарів. Таким чином у митного органу є обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості щодо «дійсної вартості» товару та у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що документи подані до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо «дійсності вартості» товару, оскільки заявлений рівень митної вартості не підтверджений документально.

Хмельницькою митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2024/000361.

На виконання вимог Рішення про коригування декларантом було подано нову митну декларацію, якій присвоєно номер №24UA65U0, та 23.05.2024 вона була оформлена Хмельницькою митницею у митному відношенні.

Окрім того, у зв`язку із незгодою із прийнятими Рішеннями про коригування митної вартості від 26.03.2024 року №UA400000/2024/000079/2 та від 23.05.2024 № UA400000/2024/000132/2 позивачем в порядку статті 55 Митного кодексу України були подані Заява №6 від 23.05.2024 року та Заява №7 від 13.06.2024 року, у яких задля скасування оскаржуваних рішень про коригування заявленої митної вартості та повернення (вивільнення) донарахованих коштів позивачем було надано додаткові документи, які, на його думку, підтверджують заявлену митну вартість та відповідні обґрунтування.

До Заяви №6 від 23.05.2024 року було подано: копію листа б/н від 15.04.2024 року з перекладом; копію проформи-інвойс б/н від 26.02.2024 року; копію уточнення платежу від 11.03.2024 року; копію митної декларації №23UA10U9 від 21.04.2023 з аркушем коригування; копію рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2023/000071/2 від 21.04.2023 року.

До Заяви №7 від 13.06.2024 було додано: копію листа б/н від 14.05.2024 року з перекладом, копію митної декларації №23UA10U9 від 21.04.2023 з аркушем коригування; копію рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2023/000071/2 від 21.04.2023 року.

У відповідь на Заяву №6 від 23.05.20234 Хмельницькою митницею був надісланий лист №7.26-1/15-01/13/2243 від 29.05.2024, яким відмовлено у скасуванні та залишено без змін Рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000079/2 від 26.03.2024. При цьому жодного належного обґрунтування в листі немає.

У відповідь на Заяву №7 від 13.06.2024, Хмельницькою митницею був надісланий лист №7.26-2/15-01/13/2577 від 19.06.2024 року, яким відмовлено у скасуванні та залишено без змін Рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000132/2 від 23.05.2024.

Вважаючи рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000079/2 від 26.03.2024 та №UA400000/2024/000132/2 від 23.05.2024 протиправними, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено наявності у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості товарів, що декларувалися позивачем. Зазначене, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятого відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.

Відповідно до статті 49 МК України митна вартість товарів які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами 4 та 5 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Частиною 1 та 2 статті 53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Отже, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Зазначене відповідає правовій позиції викладеній Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14.

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, до якої приєдналася Україна.

Відповідно до Генеральної угоди про тарифи й торгівлю первинною основою для митної вартості за цією Угодою є "контрактна вартість", визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

При цьому, основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є: зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі №809/278/17, від 24.10.2019 у справі № 815/7158/15.

Як зауважив Верховний Суд у постанові від 15.02.2024 у справі № 815/5838/17 перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України. Декларант під час митного оформлення імпортованого товару зобов`язаний надати такі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару згідно з основним методом (ціною договору). Повноваження контрольного органу витребувати додаткові документи стосується лише тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх документів, визначених статтею 53 цього Кодексу.

У постанові від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.001625 Верховний Суд зауважив, що Митний орган у разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Водночас наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Саме на митний орган покладено обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їхньої перевірки на підставі наданих декларантом документів, зокрема, надання яких може усунути сумніви в достовірності цих відомостей, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей.

У постанові від 20.03.2020 у справі № 480/4423/18 Верховний Суд зазначив, що неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 Митного кодексу України, не призводить до негативних правових наслідків. Неподання таких документів може зумовити відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та коригування митної вартості товарів, якщо в контрольного органу будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Встановлено, що пунктом 11.2 зовнішньоекономічним контрактом №UA01042023 від 01.04.2023 року вказано, що будь-які зміни, доповнення, додаткові угоди та Додатки до цього Контракту дійсні тільки в тому випадку, якщо вони оформлені в письмовій формі і підписані уповноваженими представниками обох Сторін.

26.02.2024 між сторонами укладено Додаток №8 до вищезазначеного контракту, згідно з п. 4 якого визначено інші умови поставки, а саме СPT, Хмельницький.

З огляду на обрані нами умови поставки (CPT), продавець зобов`язаний нести витрати, пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для надання товару в розпорядження покупця.

Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару (за винятком випадків, коли в певній галузі торгівлі зазвичай здійснюється перевезення такого виду товару без упаковки).

Покупець повинен здійснити пакування й маркування товару у спосіб, прийнятний для його перевезення, якщо сторони не домовляються про специфічні вимоги до пакування чи маркування. Тобто передбачено, що вартість упаковки входить в ціну товару. Вказаний пункт договору узгоджуються з умовами поставки CPT та означає те, що у вартості кожного товару вже включені витрати на упаковку товару, маркування та завантаження на складі продавця. Продавець також зобов`язаний оплатити транспортні та інші витрати (включаючи витрати на завантаження товару та витрати на гарантування безпеки перевезень), витрати на транзит, які були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення.

Отже, витрати на навантаження включаються у суму перевезення.

Обрані контрагентами умови поставки CPT також не передбачають обов`язкового страхування вантажу, а тому страхування товару не проводилось.

Декларантом до митного оформлення було надано Додаток №8 від 26.02.2024 року до зовнішньоекономічного договору №UA01042023. Жодних інших додатків до зовнішньоекономічного договору, які б стосувались вказаної поставки між сторонами не укладалось.

Встановлено, що під час формування рахунку-проформи було допущено технічну помилку (описку) в даті проформи. Відповідно до листа турецького контрагента TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD.STI від 15.04.2024: «Цим листом висловлюємо свою повагу та інформуємо про наступне. Під час формування та підготовки до експорту чергової партії товарів, працівником нашої компанії допущено помилку у PROFORMA INVOICE, а саме: неправильно вказано дату інвойсу. Замість PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2023 правильним документом є PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024. Просимо вибачення за тимчасові незручності, та з цим листом надсилаємо вам правильну PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024. Додаток: PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024 р.».

До Заяви №6 в порядку ст. 55 позивачем було додано лист б/н від 15.04.2024, Проформу-інвойс б/н від 26.02.2024, уточнення платежу від 26.04.2024 у якому зазначено: у зв`язку із зверненням клієнта прохання уточнити призначення платежу вірним рахувати PRPMNT FOR FURNITURE ACC CNTR N UA01042023 DD 01.04.2023. Invoice w/n dated February 26, 2024, POL: TR, POD: UA. Kitchen sets.

Зауваження відповідача щодо недоліки оформлення видаткових накладних обґрунтовано відхилені судом першої інстанції, адже видаткові накладні не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. Частини 2 та 3 статті 53 Митного кодексу України не визначають видаткову накладну документом, що обґрунтовує заявлену митну вартість та повинен безумовно чи на вимогу митниці подаватися до митного контролю.

Встановлено, що пунктом 11.2 зовнішньоекономічним контрактом №UA01042023 від 01.04.2023 року вказано, що будь-які зміни, доповнення, додаткові угоди та Додатки до цього Контракту дійсні тільки в тому випадку, якщо вони оформлені в письмовій формі і підписані уповноваженими представниками обох Сторін.

09.05.2024 року між сторонами укладено Додаток №9 до вищезазначеного контракту, згідно з п. 4 якого визначено інші умови поставки, а саме СPT, Хмельницький.

З огляду на обрані позивачем умови поставки (CPT), продавець зобов`язаний нести витрати, пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для надання товару в розпорядження покупця.

Таким чином, вказаний пункт договору узгоджується з умовами поставки CPT та означає те, що у вартості кожного товару вже включені витрати на упаковку товару, маркування та завантаження на складі продавця.

Продавець також зобов`язаний оплатити транспортні та інші витрати (включаючи витрати на завантаження товару та витрати на гарантування безпеки перевезень), витрати на транзит, які були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення.

Відтак, витрати на навантаження включаються у суму перевезення.

Умови поставки CPT також не передбачають обов`язкового страхування вантажу, а тому страхування товару не проводилось.

Відповідно до листа б/н від TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD. STI від 14.05.2024: «Цим листом висловлюємо свою повагу та інформуємо про наступне. Враховуючи тривалу співпрацю між нами, проведенням військових дій та коливанням валютного курсу в Україні, повідомляємо наступне. TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD. STI погоджує та підтверджує можливі умови розрахунку згідно Додатку №9 від 09.05.2024 до зовнішньоекономічного договору №UA01042023 від 01.04.2023 року та рахунку-проформи №14 від 09.05.2024 року, а саме передоплати за товар у розмірі 5600 USD, а не 30 % від суми, передбаченої Додатком №9 від 09.05.2024 до зовнішньоекономічного договору №UA01042023 від 01.04.2023 року та рахунку-проформи №14 від 09.05.2024 року, що становить 5715 USD».

Отже, сторони погодили між собою здійснення покупцем, ФОП ОСОБА_1 , передоплату за товар, який поставляється у розмірі 5600 дол. США відповідно до виставленого рахунку-проформи №14 від 09.05.2024.

До Заяви №7 в порядку ст. 55 МК України позивачем долучено лист б/н від 14.05.2024 з перекладом.

Зауваження відповідача щодо підпису у рахунку та контракті обґрунтовано відхилені судом першої інстанції, адже проформа за своєю суттю є попереднім інвойсом та існує для узгодження ціни, обсягу поставки, тощо і тільки після його затвердження складається комерційний інвойс.

Рахунок-проформа №14 від 09.05.2024 та Рахунок-фактура (інвойс) №TAS089 від 17.05.2024 містять усі необхідні реквізити, щоб вважати їх легітимними документами, а саме: зазначений продавець компанія «TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD. STI» та покупець Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 . Документи містять підписи та печатку сторін зовнішньоекономічного контракту №UA01042023 від 01.04.2023. До того ж міститися інформація про кількість та асортимент товару який замовляє покупець та ціну за шт.в USD.

До того ж, відмінність у підписах впливає на визначення митної вартості товарів. Декларантом до митного оформлення були подані товаросупровідні документи, які підтверджують заявлену митну вартість.

Стосовно номерів інвойсу та проформи у платіжній інструкції варто зауважити, що під час формування рахунку-проформи було допущено технічну помилку (описку) в даті проформи. Відповідно до листа турецького контрагента TASKALE MOBILYA DIS TICARET LTD.STI від 15.04.2024: «Цим листом висловлюємо свою повагу та інформуємо про наступне. Під час формування та підготовки до експорту чергової партії товарів, працівником нашої компанії допущено помилку у PROFORMA INVOICE, а саме: неправильно вказано дату інвойсу. Замість PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2023 правильним документом є PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024. Просимо вибачення за тимчасові незручності, та з цим листом надсилаємо вам правильну PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024. Додаток: PROFORMA INVOICE б/н від 26.02.2024 р.».

До Заяви №6 в порядку ст. 55 було додано лист б/н від 15.04.2024 року та Проформу-інвойс б/н від 26.02.2024 р. Також до Заяви №6 в порядку ст. 55 було додано уточнення платежу від 26.04.2024 у якому зазначено: у зв`язку із зверненням клієнта прохання уточнити призначення платежу вірним рахувати PRPMNT FOR FURNITURE ACC CNTR N UA01042023 DD 01.04.2023. Invoice w/n dated February 26, 2024, POL: TR, POD: UA. Kitchen sets.

З урахуванням наведеного у сукупності апеляційний суд зауважує, що наявні у матеріалах справи документи достатні для підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару та дозволяють визначити митну вартість товару за ціною договору, а доводи відповідача не свідчать про заниження такої вартості.

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 55 МК України орган доходів і зборів за відповідних умов має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті.

При цьому у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 МК України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).

Отже, із системного аналізу наведених приписів слідує, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей, визначених частиною 2 статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за таким другорядним методом, як резервний метод, а також докладну інформацію щодо зроблених коригувань, яка використовувалась митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості. Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановленні належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановленні достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів. Відповідно до положень пункту третього частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Отже, рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 27.07.2018 у справі № 809/1174/17, від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15-а, від 29.09.2020 у справі №160/9473/19, від 25.05.2021 у справі № 520/10386/2020, від 13.01.2022 у справі № 520/11061/2020.

Коригуючи митну вартість товару, відповідач за основу взяв числове значення митної вартості іншого товару, що визначене в іншій митній декларації без порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару вартість якого врахована відповідачем, що не дає можливості пересвідчитися у правильності визначення такої митної вартості відповідачем.

Таким чином, суд вважає необґрунтованим визначення відповідачем митної вартості ввезеного позивачем товару виходячи із митної вартості товару, що зазначена позивачем.

З урахуванням наведеного у сукупності апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про протиправність та необхідність скасування рішень Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000079/2 від 26.03.2024 та №UA400000/2024/000132/2 від 23.05.2024.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 вересня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Мацький Є.М.