Справа № 640/2237/22
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2025-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження

07 лютого 2025 року м. ДніпроСправа № 640/2237/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, ідентифікаційний код 44116011) про визнання протиправним та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 640/2237/22 за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач) з такими вимогами:

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДПС в м. Києві №Ф-1758-17У про сплату заборгованості (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску станом на 14.07.2021 в розмірі 26808,16 грн (двадцять шість тисяч вісімсот вісім гривень шістнадцять копійок).

В обґрунтування вимог зазначено, що 15.10.2021 позивач дізнався про наявність виконавчого провадження, яке перебуває на виконанні у Оболонському ВДВС у м. Києві Центрального МУ МЮ (м. Київ). Інформацію про наявність саме виконавчого провадження позивач отримав від представника банку, оскільки він не зміг скористатись рахунком у банку, на який було накладено арешт. Оскільки боргів позивач не мав і не має, він звернувся до виконавця та отримав інформацію, що дійсно здійснюється ВП № 66440662 з виконання вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-1758-17 У, виданої ГУ ДПС у м. Києві.

Саму вимогу позивач досі не отримував, проте отримавши код доступу до електронної системи виконавчих проваджень, 02.11.2021 позивач зміг ознайомитись із матеріалами виконавчого провадження та долученими документами.

Так, з матеріалів виконавчого провадження позивачу стало відомо, що відповідачем сформовано вимогу про сплату боргу №Ф-1758-17 У, якою встановлено, що станом на 14.07.2021 позивач має заборгованість у сумі 26808,16 грн.

Позивач зазначає, що вимога фіксує дату, станом на яку зафіксовано заборгованість, при тому, що дата самої вимоги зазначена 15.05.2019, що вбачається є або опискою, або умисним зазначенням невірної дати формування. В той же час, вимога містить і ряд інших порушень, які вказують на системні та грубі порушення порядку і?і? складання та оформлення.

Контролюючий орган безпідставно визначив зобов`язання зі сплати єдиного внеску, оскільки з 13.10.2017 підприємницьку діяльність не здійснював та не отримував доходу за таку діяльність, а також перебував у трудових відносинах, що підтверджено відповідними записами у трудовій книжці, а отже сплачував заявлену суму єдиного внеску через роботодавця.

Як вбачається з відомостей внесених до трудової книжки позивача з 01.08.2012 року по 01.09.2017 року працював у Дошкільному навчальному закладі №632, з 13.10.2017 по 30.09.2019 позивач працював у дошкільному навчальному закладі Печерського району м. Києва. Вказані відомості підтверджуються і даними Пенсійного фонду України за формою ОК-5.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі Закон № 3863-ІХ) пункт 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (Відомості Верховної Ради України, 2023 р., № 29, ст. 111) викладено в новій редакції.

Так, приписами пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" установлено, що інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

Адміністративна справа № 640/2237/22 надійшла до Луганського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 640/2237/22 передано для розгляду судді Смішливій Т.В.

З огляду на вищевикладене, вважаю за необхідне прийняти зазначену адміністративну справу до свого провадження.

Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом (частина 13 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Щодо строку звернення до суду, суд зазначає таке.

Про спірну вимогу позивач дізнався 02.11.2021, що не заперечується останнім та підтверджується фактом її долучення до позовної заяви.

До матеріалів справи позивачем долучено копію поштового конверту, з якого слідує, що позивач звернувся до суду 13.01.2022.

Частина перша статті 122 КАС України встановлює, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Закон України від 08.07.2010 № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі Закон № 2464-VI) є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Дія Закону № 2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 6-8 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Не підлягають оскарженню зобов`язання зі сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 10 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

З урахуванням зазначеного суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять доказів дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Статтею 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи положення вищевказаних норм КАС України, а також те, що позивачу потрібен час для подання суду заяви про поновлення строку звернення до суду та надання доказів поважності причин пропуску такого строку суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов залишити без руху, надавши строк для подання суду доказів дотримання строку звернення до суду з цим позовом або надання заяви про поновлення строку звернення до суду з поданням доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. 123, ч. 13 ст. 171, ст. 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти адміністративну справу до провадження.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування вимоги залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску понад встановлений законодавством строк.

В разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

СуддяТ.В. Смішлива