Справа № 120/17067/24
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

06 лютого 2025 р. Справа № 120/17067/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар П.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до: ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про: визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 26.12.2024 позовну заяву залишено без руху у зв`язку із невідповідністю вимогам ст.ст. 160-161 КАС України, запропоновано позивачу у 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

На адресу суду 13.01.2025 представником позивача через підсистему Електронний суд подано заяву про усунення недоліків позовної заяви в якій зазначено, що ухвала судді за своєю суттю є про витребування доказів у позивача для підтвердження протиправності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, бо позивачем докази про порушення його прав, свобод чи інтересів в справу подано, адже ж подані відповідні рішення та відповіді суб`єкта.

На переконання представника позивача, суд також безпідставно твердить, що позивач вважає, що військовою частиною не розглянуто його рапорт про звільнення з військової служби, проте позивачем вказано, що у нього у військовій частині узагалі відмовлено прийняти рапорт.

Зазначено, що позивач судиться з основним відповідачем - ІНФОРМАЦІЯ_2 , а не з ІНФОРМАЦІЯ_3 . ІНФОРМАЦІЯ_4 дійсно нема коду з ЄДРПОУ.

На переконання заявника, якщо ж суд вважає, що позивач мав би судитися з ІНФОРМАЦІЯ_3 , то для цього існує процесуальна процедура про заміну первісного відповідача (ст. 48 ч.ч. 3-8 КАСУ).

Враховуючи викладене, представник позивача Котик Роман Васильович зазначив, що "рекомендує відкрити провадження у справі, в іншому ж випадку готуватися до відповідальності на засіданні ВРП про недопуск позивача до правосуддя з підстав непередбачених законом".

Ухвалою суду від 22.01.2025 продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та запропоновано у 5-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Через підсистему "Електронний суд" 27.01.2025 представник позивача подав заяву про усунення недоліків позовної заяви в якій виділивши жирним шрифтом зазначив, що "Тепер Адміністративний позов, який за написанням буде де що відрізнятися від первісно поданого, проте немає сумніву, що т.з. суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар Павло Анатолійович латентний провокатор хабара, бо формаліст, а формальне ставлення до текстів позовів неприпустиме, окрім чого ВС уже висловився, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний мати зареєстрований в ЄСІТС персональний кабінет в який йому надходять усі процесуальні документи по справі, а у випадку, якщо суб`єкт влади кабінету немає, то на іншу сторону не може бути покладено обов`язок надсилати такому суб`єкту паперові процесуальні документи, бо для іншого учасника, який діє через систему ЄСІТС, це буде надлишковим тягарем, що, зокрема, за аналогією доводиться з правового висновку ВС - ...".

"Корупцією є й така позиція суду - у позовній заяві зазначено ідентифікаційний код ІНФОРМАЦІЯ_5 (що таке Сп очевидно відомо лише корумпованим суддям) " НОМЕР_2 " в той час такі відомості не відповідають даним, що містяться в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також не зазначено засобів зв`язку - вона не грунтується на фактах та законі, зокрема: частина 2 ст. 160 КАСУ зазначає, що в позові викладаються відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Ключовим в цьому є слово «відомі», а тому якщо вони позивачу невідомі, то про це може позивачем вказуватися, а невідомі дані з позиції розумності не зазначаються, адже такого зробити й неможливо, в т.ч. суду направлена публічна інформація про те, що у ІНФОРМАЦІЯ_1 даних про ЄДПОУ немає, позивач судиться саме з другим відділом ІНФОРМАЦІЯ_5 , а не з ІНФОРМАЦІЯ_3 , проте в той же час в довідці ІНФОРМАЦІЯ_6 від 26.09.2024 № 613 (про надання позивачу відстрочки) вказане , однак в державному відповідному реєстрі це в грудні 2024 р. не підтверджувалося.

Така ж корупційна позиція суду на те, що позивач не подав копії звернення до ІНФОРМАЦІЯ_1 про надання відстрочки від призову.".

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 44 КАС України Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Зловживання процесуальними правами може проявлятись у тому, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні дії, але робить це недобросовісно, на шкоду іншим особам, з метою, яка суперечить завданням адміністративного судочинства, визначеним у статті 2 КАС України.

Схожі правові висновки викладені в пунктах 65, 67 постанови КГС ВС від 24.01.2022 у справі № 911/2737/17.

Крім того, у пункті 102 постанови від 18.08.2022 у справі № 9901/388/20 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що саме з метою виконання завдання судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню судочинства. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, працівників його апарату, осіб, які не беруть участі в судовому процесі. Зміст права на справедливий суд не сумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Правова система має бути спроможною ефективно себе захистити від вияву цієї неповаги. На такий захист спрямовані, зокрема, заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц, пункти 22, 23, 50, 52; від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19, від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21, пункти 14-16).

Дослідивши заяву про усунення недоліків позовної заяви, що подана до суду 27.01.2025, суд звертає увагу на стилістику представника позивача та манеру звернутих ним до суду тверджень, а саме на неприпустимий характер стверджуваних звинувачень на адресу головуючого судді.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа № 9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Використання наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах "Шенбк проти Чеської Республіки" від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, "GERARD DURINGER and FOREST GRUNGE проти Франції" від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і №18589/02, "GUNTIS APINIS проти Латвії" від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Відповідно до ч. 3 ст. 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Беручи до уваги наведене, суд визнає заяву представника позивача про усунення недоліків позовної заяви від 27.01.2025 зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим залишає цю заяву без розгляду на підставі частини третьої статті 45 КАС України.

Враховуючи викладене, представник позивача у повній мірі не усунув недоліки позовної заяви, відтак ухвала суду від 22.01.2025 залишена без виконання. При цьому, станом на 06.02.2025 будь-яких клопотань процесуального характеру щодо можливості продовження встановленого судом строку останнім також не подано. Судом було надано стороні позивача достатній строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог КАС України та з урахуванням строку на доставку поштової кореспонденції.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин, позовну заяву належить повернути позивачу.

Одночасно суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про безоплатну правничу допомогу», право на безоплатну правничу допомогу - гарантована Конституцією України можливість громадянина України, іноземця, особи без громадянства, у тому числі біженця чи особи, яка потребує додаткового захисту, отримати в повному обсязі безоплатну первинну правничу допомогу, а також можливість певної категорії осіб отримати безоплатну вторинну правничу допомогу у випадках, передбачених цим Законом.

Керуючись ч. 2 ст. 167, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Заяву про усунення недоліків від 27.01.2025, що підписана гр. ОСОБА_2 , - визнати зловживанням процесуальними правами та залишити без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Комар Павло Анатолійович