Справа № 695/2081/24
Суддя: Середа Л. В.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2081/24
номер провадження 2-а/695/6/25
УХВАЛА

06 лютого 2025 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.,

за участю секретаря с/з Оніщенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача Воронко Вікторії Сергіївни, Воронка Андрія Анатолійовича про постановлення окремої ухвали в порядку ст. 249 КАС України у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції, в якій просила постанову відповідача від 18.05.2024р. серії ЕНА №2174859 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено штраф в розмірі 340 грн., визнати протиправною та її скасувати, а провадження по справі закрити.

07 червня 2024 р. ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У зв`язку з відрядженням судді Ватажок-Сташинської А.В. до Соснівського районного суду міста Черкаси для здійснення правосуддя строком на 1 рік та на підставі розпорядження керівника апарату Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05.07.2024 здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи. Автоматизованою системою документообігу суду дана адміністративна справа розподілена судді Середі Л.В., яка ухвалою від 30.07.2024р. прийняла справу до свого провадження та продовжила її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У листопаді 2024р. представник позивача звернувся до суду із заявою про постановлення окремої ухвали в порядку ст. 249 КАС України, яка мотивована тим, що до відзиву на позовну заяву відповідачем було долучено диск з відеозаписом нібито фіксування працівниками поліції порушення правил дорожнього руху позивачем. Переглядом вказаного відеозапису представником позивача встановлено, що останній не містить обставин, які вказують на наявність в діях позивача об`єктивного та суб`єктивного складу правопорушення. Натомість представник позивача вважає, що в діях посадових осіб відповідача наявні факти перевищення працівниками поліції влади або службових повноважень при притягненні позивача до неіснуючої адміністративної відповідальності, адже розгляд справи про адміністративне правопорушення є імпровізованим, при цьому здійснюється різними працівниками поліції, які попередньо змовилися щодо своїх подальших дій. Таким чином наявні підстави для постановлення окремої ухвали суду та направлення її прокурору м. Києва для проведення відповідної перевірки.

У грудні 2024р. від представника відповідача надійшло заперечення на заяву про постановлення окремої ухвали відповідно до якого доводи позивача щодо протиправних дій працівників поліції є надуманими, зокрема представник позивача був безпосередньо присутнім на місці вчинення правопорушення та безпосередньо приймав участь у спілкуванні з інспекторами, а тому мав можливість самостійно звернутися у встановленому законом порядку до відповідних органів зі скаргою на їх дії, чого протягом тривалого періоду не зробив. Відсутня легітимна заборона розгляду справи про вчинення адміністративного правопорушення та винесення постанови про накладення адміністративного стягнення різними інспекторами патрульної поліції, які перебувають у складі одного екіпажу. Крім того представник позивача належним чином не підтвердив своїх повноважень, а тому наявні підстави для повернення вказаної заяви без розгляду.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, однак останній скерував до суду заяву у якій розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав відзив на позовну заяву.

За таких обставин суд здійснює розгляд справи за відсутності сторін на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи.

Розглянувши клопотання представника позивача про постановлення окремої ухвали, суд приходить до наступного висновку.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 44 КАС України надано право учасникам справи подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частиною 2 ст. 166 КАС України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Статтею 249 КАС України передбачено порядок та спосіб постановлення окремих ухвал.

Так, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними, що визначено ч.2 ст. 249 КАС України.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення. Такі самі повноваження має Велика Палата Верховного Суду щодо питань передачі справ на розгляд Великої Палати.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено, ч.9 ст. 249 КАС України.

Позивач подаючи клопотання про постановлення окремої ухвали посилається саме на ч. 9 статті 249 КАС України.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення закону, в тому числі порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Тож, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для винесення окремої ухвали немає.

Представником позивача в заявленому клопотанні про постановлення окремої ухвали не наведено об`єктивних, чітких даних, які можуть свідчити про те, що дії працівників поліції носять очевидний протиправний характер та спрямовані навмисно на грубе порушення прав позивача. Більше того, представник позивача не надав жодних доказів, які б підтверджували обґрунтування його доводів чи обґрунтовував належним чином ознаки кримінального правопорушення з боку працівників поліції. Усі доводи представника позивача зводяться тільки до його суб`єктивного ставлення до дій працівників поліції.

Постановлення окремої ухвали є правом суду. Тобто суд наділений диспозитивним правом постановити окрему ухвалу про вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Виходячи з меж предмету спору у даній справі, та наслідків її розгляду, суд не встановив правових підстав для постановлення окремої ухвали у цій справі.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 249 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача Воронко Вікторії Сергіївни, Воронка Андрія Анатолійовича про постановлення окремої ухвали в порядку ст. 249 КАС України у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Середа