Справа № 320/18319/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2025 року №320/18319/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу №425 від 30.11.2023.

Ухвалою суду від 03.05.2024 відкрито провадження в даній справі та визначено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю та необґрунтованістю оскарженого наказу, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. На думку позивача, відповідач при проведенні службового розслідування допустив суттєві порушення, а саме: ?не повідомив його належним чином про ініціювання службового розслідування, порушив строки давності та норми проведення службового розслідування, ?викликаючи у дисциплінарну комісію, не вказав, що виклик здійснюється саме для цієї мети та не встановив належним чином в його діях складу дисциплінарного проступку.

Від відповідача до суду надійшов відзив, в якому зазначено, що під час здійснення службових обов`язків позивачем допущено бездіяльність, яка полягає у недотриманні положень статтей 98, 168-171 КПК України, тобто не вилученні та не вжитті заходів щодо накладення арешту на автомобіль з причіпом та деревиною у ньому, що призвело до фактичної втрати речового доказу. Відтак, відповідач переконаний, що правомірно та обґрунтовано застосував до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани.

Позивачем подано відповідь на відзив та наголошено, що станом на 05.02.2023 вказаний транспортний засіб в розшуку не перебував, відомостей щодо причетності осіб які перебували у вказаному транспортному засобі до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України виявлено не було, законних підстав для вилучення вказаного транспортного засобу також не було. Зазначив, що станом на 05.02.2023 не перебував у складі слідчої групи по кримінальному провадженню №0000280 від 03.02.2023, досудове розслідування у ньому не здійснював, а отже не мав права вилучати вказаний транспортний засіб.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.

Як вбачаться з матеріалів справи, 28.09.2023 до слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області надійшов лист Головного слідчого управління Національної поліції України від 26.09.2023 №36297/24/3/1-2023/вс щодо неналежної організації та здійснення досудового розслідування в окремих кримінальних провадженнях, розпочатих за фактами незаконної порубки або незаконного перевезення, зберігання, збуту лісу, підрозділами ГУНП в Київській області.

У порядку відомчого контролю у Головному слідчому управлінні Національної поліції України вивчено матеріали окремих кримінальних проваджень, розпочатих за фактами незаконних порубок або незаконного перевезення, зберігання, збут лісу, за статтею 246 Кримінального кодексу України, досудове розслідування в яких здійснюється слідчими підрозділами ГУНП в Київській області.

Вивченням окремих матеріалів кримінальних проваджень встановлено, що досудове розслідування у них проводиться з порушенням вимог частини другої статті 9 КПК України щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінальних правопорушень, зокрема кримінальному провадженні №0001396 (об?єднаному з кримінальним провадженням №0000280), розпочатому 09.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 246 КК України, досудове розслідування в якому здійснюється слідчим відділом Бориспільського районного управління поліції ГУНП в Київській області, вилучене під час огляду місця події майно, а саме транспортний засіб із деревиною передано під зберігальну розписку. В подальшому даний автомобіль оголошено в розшук та знайдено, однак без колод, що свідчить про можливу їх втрату. Досудове розслідування здійснюється формально та епізодично.

За викладеними у листі відомостями комісією у складі: заступника начальника СУ ГУНП в Київській області полковника поліції Єфіменко В.О., заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_2 та заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , на підставі наказу ГУНП від 28.10.2023 №1675, проведено службове розслідування за відомостями, викладеними у листі Головного слідчого управління Національної поліції України від 26.09.2023 за фактом неналежної організації та здійснення досудового розслідування в окремих кримінальних провадженнях, розпочатих за фактами незаконної порубки або незаконного перевезення, зберігання, збуту лісу, підрозділами ГУНП в Київській області.

Судом встановлено, що у ході розслідування опитано слідчого відділу Бориспільського районного управління ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що 05.02.2023 він перебував на добовому чергуванні у складі СОГ. В 14:36 на логістичний пристрій прийшов виклик з приводу незаконної порубки дерев біля с. Глибоке Бориспільського району Київської області. В подальшому по прибутті СОГ на місце події, проведено ОМП. В ході проведення ОМП виявлено автомобіль «Mercedes-Benz», модель «Actros 1844LS» державний номерний знак « НОМЕР_1 », win НОМЕР_2 червоного кольору, спеціалізований напівпричіп-самоскид марки «BODEX», модель «KIS 3WA», державний номерний знак « НОМЕР_3 » червоного кольору НОМЕР_5, всередині якого була деревина. Після проведення ОМП було прийнято рішення вищевказаний автомобіль з спеціалізованим напівпричепом та деревиною вилучити та помістити на спеціалізований майданчик для зберігання транспортних засобів. По прибуттю до спеціалізованого майданчику для зберігання транспортних засобів, було встановлено, що помістити автомобіль з спеціалізованим напівпричепом та деревиною не має за можливе, тому що на майданчику було відсутнє місце для зберігання автомобілю з спеціальним напівпричепом та деревиною. А також не було вільного особового складу Бориспільського РУП ГУНП в Київській області для цілодобової охорони транспортного засобу. Тому було вирішено питання віддати автомобіль з спеціалізованим напівпричепом та деревиною під зберігальну розписку ОСОБА_4 , попередивши його про кримінальну відповідальність згідно ст. 388 КК України та який в свою чергу пообіцяв заночувати біля спеціалізованого майданчику для зберігання транспортних засобів, та зранку надати транспортний засіб для проведення детального огляду та накладання арешту. Після прибуття СОГ до Бориспільського РУП ГУНП в Київській області, зібрані матеріали були передані для приєднання до кримінального провадження №0001396 від 09.11.2023.

За висновками службового розслідування, бездіяльність слідчого ОСОБА_5 полягає у недотриманні положень статтей 98, 168-171 КПК України, тобто не вилученні та не вжитті заходів щодо накладення арешту на автомобіль з причіпом та деревиною у ньому, що призвела до оголошення в розшук транспортного засобу з деревиною, тобто до фактичної втрати речового доказу.

За порушення службової дисципліни, яке виявилося у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VIII, вимог положень ст.ст. 2, 9, 40, 98, 168, 169, ч. 5 ст. 171 КПК України, вимог Розділу V1 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 06.07.2017 №570 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України», слідчому слідчого відділу Борислільського районного управління поліції ГУНП в Київській області лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Наказом Головного управління в Київській області від 30.11.2023 №425 ОСОБА_1 оголошено догану. ОСОБА_1 ознайомлено з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності під особистий підпис.

Не погоджуючись із оскаржуваним наказом, вважаючи його таким, що прийнятий безпідставно, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначений Законом України Про Національну поліцію від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положеньКонституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3)поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6)інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до положень п.п. 8, 12 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання; здійснює контроль у межах своєї компетенції, визначеної законом, за дотриманням вимог режиму радіаційної безпеки у спеціально визначеній зоні радіоактивного забруднення.

Пунктом 9 ч.1 ст.31 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліція може застосовувати такі превентивні заходи, як застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Частинами 1, 2 ст.19 Закону України Про Національну поліцію встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9)підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до абз. 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6)звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України"Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами 1, 2, 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно із ч. 7, 8 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналізуючи вищенаведені положення, суд приходить до висновку, що притягненню поліцейського до відповідальності передує проведення службового розслідування на підставі своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Як було зазначено судом вище, за результатами проведення службового розслідування, відповідач дійшов висновку про бездіяльність слідчого Щербака Д.В. полягає у недотриманні положень статтей 98, 168-171 КПК України, тобто не вилученні та не вжитті заходів щодо накладення арешту на автомобіль з причіпом та деревиною у ньому, що призвела до оголошення в розшук транспортного засобу з деревиною, тобто до фактичної втрати речового доказу.

Так, Відповідно до п.4-1 ч.1 ст.3 КПК України, дізнавач - службова особа підрозділу дізнання органу Національної поліції, яка уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Згідно з п.п.2, 3 ч.2 ст.40-1 КПК України, дізнавач уповноважений: 1) починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 2) проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; 3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, установлених цим Кодексом, відповідним оперативним підрозділам.

Частина 1 статті 41 КПК України передбачає, що оперативні підрозділи органів Національної поліції здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора.

Згідно із ч. 3 ст.110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Як слідує із ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

На підставі ч. 3 ст. 168 КПК України слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Частина 4 статті 168 КПК України передбачає, що після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок зберігання речових доказів передбачений Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення. їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 р. № 1104 (далі - Порядок №1104).

Згідно із вимогами п. 8 Порядку № 1104 відповідальним за зберігання речових доказів, що зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження, є слідчий, дізнавач, який здійснює таке провадження.

На підставі п.27 Порядку №1104 схоронність тимчасово вилученого майна забезпечується згідно з пунктами 1 -26 цього Порядку до повернення майна власнику у зв`язку з припиненням тимчасового вилучення майна або до постановлення слідчим суддею, судом ухвали про накладення арешту на майно.

Пункт 28 Порядку №1104 передбачає, що речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Суд звертає увагу на ту обставину, що речовий доказ - автомобіль «Mercedes-Benz», модель «Actros 1844LS» державний номерний знак « НОМЕР_1 », win НОМЕР_2 червоного кольору, спеціалізований напівпричіп-самоскид марки «BODEX», модель «KIS 3WA», державний номерний знак « НОМЕР_3 » червоного кольору win НОМЕР_4 , містив сліди можливого кримінального порушення - деревину.

При цьому, як пояснено відповідачем, на балансі ГУНП в Київській області спеціальні майданчики і стоянки тимчасово затриманих транспортних засобів відсутні, але останнім з ТОВ «ТАЙМ ЛОГІСТІК» укладено договір «Про доставлення тимчасово затриманих транспортних засобів та їх зберігання».

Відповідно, спеціальні майданчики і стоянки для тимчасово затриманих транспортних засобів розташовані за наступними адресами: Білоцерківський район, Шкарівська сільська рада, 4 км автодороги Р-17 Біла Церква-Тетіїв-Липовець-Гуменне; Бучанський район, смт. Макарів, вул. Василя Стуса, 37; м. Фастів, вул. Михайла Ломоносова, 36; Фастівський район, с. Борисів, пров. Боженка, 23; Бориспільський район, с. Проліски, вул. Броварська, 4; Обухівський район, м. Миронівка, вул. Соборності, 139.

З метою чіткої регламентації порядку взаємодії органів поліції під час виявлення та розслідування кримінальних правопорушень була наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575 затверджена Інструкція з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні.

На підставі підпункту 4 п. 3 розділу І Інструкції основними принципами взаємодії є дотримання загальних засад кримінального провадження.

Пунктом 4 розділу II Інструкції передбачено, що першочергові заходи та невідкладні слідчі (розшукові) дії можуть передбачати проведення огляду місця події.

Згідно із п. 5 розділу II Інструкції слідчий є старшим СОГ, а в разі включення до складу СОГ замість слідчого дізнавача старшим СОГ є дізнавач.

Відповідно до п. 8 розділу II Інструкції слідчий (дізнавач) на місці події: керує діями інших членів СОГ та відповідає за якість проведення огляду місця події; вилучає речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, та речі, вилучені з обігу, у тому числі матеріальні об`єкти, придатні для з`ясування обставин, що підлягають доказуванню, забезпечує в установленому порядку їх належне зберігання для подальшого направлення для проведення судової експертизи.

Розділом VI Інструкції встановлений порядок виконання працівниками оперативного підрозділу органу, підрозділу поліції доручень слідчих (дізнавачів) про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Таким чином, відповідно до вимог вказаної вище Інструкції, слідчий поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у складі слідчої оперативної групи, був зобов`язаний виконувати на місці події обов`язки, передбачені Інструкцією з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні.

Між тим, суд вбачає необґрунтованими доводи позивача стосовно того, що у нього були відсутні законні підстави для вилучення транспортного засобу, оскільки станом на 05.02.2023 транспортний засіб не перебував у розшуку. Суд звертає увагу, що тз «Mercedes-Benz», модель «Actros 1844LS» державний номерний знак « НОМЕР_1 » з 15.02.2023 оголошено у розшук саме з підстав не здійснення тимчасового вилучення.

При цьому, законні підстави для його вилучення 05.02.2023 обумовлювались п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Стосовно строків призначення службового розслідування за фактами, викладеними у листі Головного слідчого управління від 26.09.2023 за фактом неналежної організації та здійснення досудового розслідування в окремих кримінальних провадженнях.

У позовній заяві ОСОБА_1 , зазначає про те, що службове розслідування мало бути призначене протягом 10-14 днів з моменту надходження листа.

З даного приводу суд зазначає, що Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України 07.11.20218 №893, не встановлені терміни для призначення службового розслідування.

Також, позивачем у позовній заяві зазначено, що під час проведення службового розслідування порушено його право на ознайомлення з матеріалами службового розслідування.

Проте, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту НПУ, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних". "Про державну таємницю" та іншими законами.

Як з`ясовується з матеріалів службового розслідування, позивачем не висловлювалось бажання про ознайомлення з матеріалами службового розслідування. Слід зазначити, що Дисциплінарним статутом НПУ не встановлено обов?язку про таке ознайомлення, а позивачем за власним рішенням не реалізовано таке право.

Стосовно посилань позивача на завершення службового розслідування протягом 15 днів та порушення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд вказує на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Верховною Радою України від 15.03.2018 за №2337-VIII, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Відповідно до частини 3 статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Верховною Радою України від 15.03.2018 за №2337-VIII, службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником.

Згідно з частиною 6 указаної норми службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Наявні матеріали справи свідчать, що службове розслідування розпочате на підставі наказу ГУ НП від 28.10.2023 №1675 та 10.11.2023 службове розслідування завершено складанням висновку, тобто у межах строків, передбачених вимогами статті 26 Розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Беручи до уваги вищенаведене, суд не знаходить підстав для визнання протиправним та скасування наказу №425 від 30.11.2023.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідачами.

Судовим розглядом не підтвердилися обставини щодо порушення відповідачем прав, свобод та інтересів позивача, а позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження позовних вимог.

Таким чином, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про безпідставність позовних вимог та відмову в задоволенні позову.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.