Справа № 420/33875/24
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2025-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

03 лютого 2025 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді: Дубровної В.А., судді Іванова Е.А., судді Вовченко О.А.,

при секретарі: Самсоновій М.А.

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Гуртової К.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання позивача про залучення співвідповідачів та збільшення позовних вимог в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії та скасування розпорядження,

встановив:

До суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Кабінету Міністрів України (далі - відповідач , КМУ), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо нерозгляду по суті звернень (заяв) громадянина України ОСОБА_1 від 09.08.2024, 05.09.2024 та 15.09.2024.

- зобов`язати Кабінет Міністрів України розглянути по суті звернення (заяви) ОСОБА_1 , адресовані Кабінету Міністрів України, та розглянути на відкритому засіданні Кабінету Міністрів України кандидатуру Канікаєва Юрія Олеговича на посаду члена конкурсної комісії з відбору на посаду Директора Бюро економічної безпеки України відповідно до статті 15 Закону України Про Бюро економічної безпеки України.

- скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 04 жовтня 2024 року № 941-р Про затвердження складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки (разом з додатком до зазначеного розпорядження)..

На обґрунтування вказаних позовних вимог позивач вказує, що реалізуючи своє конституційне право брати участь в управлінні державними справами (стаття 38 Конституції України), позивач тричі звертався до Міністра КМУ Олега Немчінова з заявою розглянути на відкритому засіданні Кабінету Міністрів України його кандидатуру на посаду члена конкурсної комісії з відбору на посаду Директора Бюро економічної безпеки України відповідно до статті 15 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України», проте не отримав від КМУ жодної відповіді по суті своїх звернень. Крім цього, Кабінет Міністрів України жодного разу не повідомив позивача про безпідставну та свавільну переадресацію його звернень до Мінекономіки України, Мінфін України та Міністерства внутрішніх справ України та підстави такої переадресації. Незаконність розпорядження КМУ № 941-р «Про затвердження складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки» за позицією позивача полягає в тому, що Відповідач створив комісію з проведення конкурсу на зайняття посади так званого «Директора Бюро економічної безпеки», проте такого органу в Україні взагалі не створено. Натомість в Україні функціонує Бюро економічної безпеки України, де комісія з проведення конкурсу саме на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України взагалі не створювалася. Крім того, вважає незаконною, несправедливою, дискримінаційною та соціально-політичної недоцільною процедурою прийняття Відповідачем, як даного розпорядження так і видання додатку до незаконного розпорядження КМУ від 4 жовтня 2024 р. №941-р, яким сформовано склад комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України (надалі по тексту - БЕБ).

Ухвалою від 05.11.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до частини 5 статті 262 КАС України.

Ухвалою суду від 25.12.2024 р. вирішено розгляд даної справи здійснювати колегією у складі трьох суддів відповідно до частини 1 статті 33 КАС України.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 26.12.2024 року визначено склад колегії суддів: головуючої судді Дубровної В.А., суддів Іванова Е.А. та Вовченко О.А.

Ухвалою суду від 27.12.2024 року вирішено перейти до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду.

У підготовчому засіданні, яке відбулось 03.02.2025 р. судом встановлено, що 27.12.202 р. позивачем подано заяву про залучення до участі у даній справі у якості співвідповідачів Міністерство економіки України, Міністерство фінансів України та збільшення позовних вимог до нових співвідповідачів, а саме

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства економіки України щодо не розгляду по суті звернення (заяви) громадянина України ОСОБА_1 від 09.08.2024 року.

- зобов`язати Міністерство економіки України відкликати пропозицію Гиляка Олега Сергійовича, заступника головного ученого секретаря - начальника управління стратегічного розвитку Національної академії правових наук України, як подану протиправно, розглянути звернення ОСОБА_1 від 09.08.2024 року та провести відкритий та прозорий відбір члена комісій з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки, якого запропоновано Кабінету Міністрів України.

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства фінансів України () щодо не розгляду по суті звернення (заяви) громадянина України ОСОБА_1 від 05.09.2024 року.

- зобов`язати Міністерство фінансів України відкликати пропозицію ОСОБА_2 , професора кафедри фінансового та податкового права Державного податкового університету, як подану протиправно, розглянути звернення ОСОБА_1 від 05.09.2024 року та провести відкритий та прозорий відбір члена комісій з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки, якого запропоновано Кабінету Міністрів України.

У підготовчому засіданні позивач підтримав вказану заяву та просив її задовольнити.

У підготовчому засіданні представник відповідача при вирішенні даної заяви позивача поклався на розсуд суду.

Вирішуючи питання щодо прийняття до розгляду вказаної заяви позивача, з урахуванням дотримання норм процесуального права, суд вказує наступне.

За положеннями частини 1 статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Оскільки вказана заява подана представником позивача до закінчення підготовчого засідання, тому строк її подання є дотриманим.

Разом з тим, звернення особи до суду за захистом порушених прав та інтересів здійснюється шляхом подання позовної заяви, у якій позивач, згідно ст. 160 КАС України, викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Таким чином, позовна заява обов`язково складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

В свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Ними будуть: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про їх наявність чи відсутність.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

При цьому, реалізація права на зміну предмету позову може мати наслідком заміну відповідача або залучення співвідповідача (співвідповідачів), а також третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Разом з тим, процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

В свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

Положеннями ч. 5 ст. 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Застосовуючи вказані висновки Верховного Суду при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача про зміну позовних вимог, суд вказує про таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема,

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Як вбачається зі змісту первинної редакції позовних вимог, предметом розгляду є визнання протиправною бездіяльність КМУ та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 04 жовтня 2024 року № 941-р.

За змістом прохальної частини заяви про збільшення позовних вимог, вбачаються заявлені позивачем вимоги до Міністерства економіки України та Міністерства фінансів України шляхом визнання протиправною їх бездіяльність щодо не розгляду по суті звернення (заяви) громадянина України ОСОБА_1 від 09.08.2024 року та зобов`язання вчинити певні дії, що є новими позовними вимогами, заявленими до нових відповідачів.

Суд також акцентує увагу на тому, що процесуальний закон дає можливість збільшити розмір позовних вимог, а не кількість позовних вимог, що має місце у даному випадку із даною заявою позивача.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що за змістом вказаної заяви збільшення позовних вимог обумовлено новими фактами та обставинами, які безпосередньо виникли, а відтак позивач одночасно змінив предмет і підставу позову, чим фактично заявив нові позовні вимоги, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Враховуючи, що заява позивача про збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів суперечить вимогам ч. 1 ст. 47 КАС України, суд дійшов висновку про відмову в її прийнятті.

Керуючись ст. ст. 47, 160, 241, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Відмовити у прийнятті заяви позивача від 27.12.2024 року про збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано колегією суддів 07 лютого 2025 року.

Головуюча суддя В.А. Дубровна

Суддя Е.А.Іванов

Суддя О.А. Вовченко