Справа № 340/2395/23
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2025 року м. Дніпросправа № 340/2395/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року в адміністративній справі (суддя Науменко В.В.) за позовом Державної служби геології та надр України до Акціонерного товариства «Кіровоградське рудоуправління», третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про анулювання дозволу на користування надрами,-

ВСТАНОВИВ:

Державна служба геології та надр України звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Кіровоградського окружного адміністративного суду, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просила припинити право користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами №459 від 28.02.1996, наданого Акціонерному товариству «Кіровоградське рудоуправління».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до частини 3 статті 13 Кодексу України про надра, користувачами надр не можуть бути, серед іншого, юридичні особи, у яких істотну участь мають або є кінцевими бенефіціарними власниками фізичні особи громадяни та (або) резиденти держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.08.2023 у задоволені позову відмовлено.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері користування надрами» внесено зміни до Кодексу України про надра, зокрема, статтю 13 доповнено, що користувачами надр не можуть бути юридичні особи у яких істотну участь мають або є кінцевим бенефіціарними власниками фізичні особи громадяни та (або) резиденти держави, визнаної Верховною Радою України державою агресором. Так, відповідно до витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 , громадянин Російської Федерації, має непрямий вирішальний вплив у Акціонерному товаристві «Кіровоградське рудоуправління» та має частку статутного капіталу 26,89. За таких обставин, дозвіл на користування надрами №459 від 28.02.1996, наданий Акціонерному товариству «Кіровоградське рудоуправління» підлягає анулюванню.

У відзиві на апеляційну скаргу Акціонерне товариство «Кіровоградське рудоуправління» просило залишити рішення суду першої інстанції без змін, посилаючись на те, що умовами застосування наслідків у вигляді анулювання або зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами відповідно до приписів Закону України про надра є застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) у вигляді анулювання або зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами відповідно до Закону України «Про санкції» до кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, яка є користувачем надр. Разом з тим, позивачем не надано доказів щодо застосування до кінцевого бенефіціарного власника Акціонерного товариства «Кіровоградське рудоуправління» спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) відповідно до Закону України «Про санкції». При цьому, розпорядженням начальника Кіровоградської обласної військової адміністрації №553-р від 23.05.2023, Акціонерне товариство «Кіровоградське рудоуправління» визнано критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період на території Кіровоградської області.

Також відзив на апеляційну скаргу подано Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в якому просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, зокрема, посилаючись на те, що ухвалами слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.09.2022 та від 01.12.2022 у справі 405/4535/22 корпоративні права АТ «Кіровоградське рудоуправління», а також його рухоме та нерухоме майно передано для здійснення заходів з управління з метою забезпечення збереження майна та збереження його економічної вартості у порядку та на умовах, визначених статтями 19-24 Закону №772-VIII, Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА). З огляду на означене, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на виконання вказаних ухвал буде обраний за конкурсом управитель Акціонерного товариства «Кіровоградське рудоуправління», який за користування спірного дозволу надр відповідача буде перераховувати певний відсоток від прибутку у дохід України. Анулювання в даному випадку дозволу на користування надрами №459 від 28.02.1996 унеможливіть виконання судових рішень щодо передачі Акціонерного товариства «Кіровоградське рудоуправління» в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та забезпечення ефективного управління активом такого підприємства, та як наслідок призведе до не надходження коштів до бюджету України.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзивів, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено, що Акціонерне товариство «Кіровоградське рудоуправління» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з 30.01.1994, перебуває на обліку як платник податку. Основним видом економічної діяльності є: 08.12 Добування піску, гравію, глин та каоліну.

З метою здійснення основного виду економічної діяльності АТ «Кіровоградське рудоуправління» отримано спеціальний дозвіл на користування надрами №459 від 28.02.1996, умови користування надрами з метою видобування корисних копалин визначені Угодою №459 від 28.07.2017.

Позивач вважаючи, що оскільки Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері користування надрами» внесено зміни до Кодексу України про надра, зокрема, статтю 13 доповнено, що користувачами надр не можуть бути юридичні особи у яких істотну участь мають або є кінцевим бенефіціарними власниками фізичні особи громодяни та (або) резиденти держави, визнаної Верховною Радою України державою агресором, а відповідно до витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 , громадянин Російської Федерації, має непрямий вирішальний вплив у Акціонерному товаристві «Кіровоградське рудоуправління» та має частку статутного капіталу 26,89, є правові підстави для скасування спеціального дозволу на користування надрами №459 від 28.02.1996.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 3 статті 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження надрами законодавством України можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1174 (далі Положення №1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, є уповноваженим органом з питань реалізації угод про розподіл продукції.

Відповідно до підпунктів 9-11 пункту 4 Положення №1174, Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення; здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів, продовжує строк дії спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами).

Відповідно до частини 1 статті 19 Кодексу України про надра (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), право користування надрами надається шляхом надання спеціального дозволу на користування надрами.

Статтею 13 Кодексу України про надра визначено коло осіб, які можуть бути користувачами надр.

Так, частинами 1 та 2 зазначеної статті визначено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Користувачами надр на умовах угод про розподіл продукції можуть бути громадяни України, іноземці, особи без громадянства, юридичні особи України або інших держав, об`єднання юридичних осіб, створені в Україні чи за межами України (інвестори), що відповідають вимогам законодавства України. Об`єднання юридичних осіб, що не є юридичною особою, може бути користувачем надр відповідно до угоди про розподіл продукції за умови, що учасники такого об`єднання несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями, передбаченими угодою про розподіл продукції.

Водночас, частинами 3-5 статті 13 Кодексу України про надра визначено осіб, які не можуть бути користувачами надр:

1) юридичні особи, зареєстровані у державі, визнаній Верховною Радою України державою-агресором;

2) юридичні особи, у яких:

істотну участь має держава, визнана Верховною Радою України державою-агресором;

істотну участь мають юридичні особи, зареєстровані у державі, визнаній Верховною Радою України державою-агресором;

істотну участь мають або є кінцевими бенефіціарними власниками фізичні особи - громадяни та (або) резиденти держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.

Положення цього пункту не застосовуються до юридичних осіб, акції яких допущені до торгів на іноземних фондових біржах згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України (крім юридичних осіб, які є резидентами держави-агресора);

3) фізичні особи - громадяни та (або) резиденти держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.

Користувачами надр на умовах угод про розподіл продукції також не можуть бути об`єднання юридичних осіб, зазначених у частині третій цієї статті.

Право на користування надрами, у тому числі право на користування надрами на умовах угод про розподіл продукції, також не надається, а строк дії спеціальних дозволів на користування надрами не продовжується:

юридичній особі, фізичній особі - підприємцю, об`єднанню юридичних осіб, що не є юридичною особою, до яких застосовано спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до Закону України «Про санкції» у вигляді анулювання або зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами (під час дії таких санкцій);

юридичній особі, до кінцевих бенефіціарних власників якої застосовано спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до Закону України «Про санкції» у вигляді анулювання або зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами з урахуванням положень цієї статті (під час дії таких санкцій).

Водночас, підстави та порядок припинення права користування надрами визначені статтею 26 Кодексу України про надра.

Так, право користування надрами припиняється у разі закінчення встановленого строку користування надрами, внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з відчуженням прав на користування надрами шляхом укладення договору купівлі-продажу чи внесення таких прав як вклад до статутного капіталу суб`єктів господарювання, анулювання спеціального дозволу на користування надрами.

В свою чергу, анулювання спеціального дозволу на користування надрами здійснюється у разі:

1) звернення користувача надр із заявою про анулювання спеціального дозволу на користування надрами, в тому числі якщо відпала потреба у користуванні надрами;

2) виявлення факту вичерпання запасів, визначених спеціальним дозволом на користування надрами, на основі звітності, поданої надрокористувачем, - якщо надрокористувач не звернувся у встановленому цим Кодексом порядку із заявою про внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами на підставі пункту 5 частини першої статті 16-5 цього Кодексу;

3) наявності в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про припинення юридичної особи, яка є надрокористувачем, шляхом ліквідації або відомостей про припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, яка є надрокористувачем, а також у разі неподання надрокористувачем заяви про внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з перетворенням юридичної особи - власника спеціального дозволу на користування надрами у строк, встановлений пунктом 14 частини першої статті 16-5 цього Кодексу;

4) заподіяння внаслідок проведення робіт, пов`язаних з користуванням ділянкою надр, безпосередньої шкоди життю чи здоров`ю людей або виникнення істотного забруднення навколишнього природного середовища;

5) невиконання, за винятком наявності обставин, не залежних від надрокористувача, затвердженої програми робіт з порушенням строків на більш як один рік з дати закінчення виконання відповідного етапу програми робіт;

6) встановлення факту подання в заяві про видачу спеціального дозволу на користування надрами та документах, що додаються до неї, недостовірних відомостей щодо заявника;

7) невжиття надрокористувачем заходів для усунення причин зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з порушенням вимог законодавства - після зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з таким порушенням із наданням достатнього часу для їх усунення;

8) застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) відповідно до Закону України "Про санкції" у вигляді анулювання спеціального дозволу на користування надрами;

9) наявності підстави, передбаченої частиною четвертою статті 16-1 цього Кодексу;

10) виявлення підстав для анулювання спеціального дозволу на користування надрами, передбачених Законом України «Про газ (метан) вугільних родовищ» - для спеціальних дозволів на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, та видобування газу (метану) вугільних родовищ.

Аналіз частини 2 статті 26 Кодексу України про надра свідчить про те, що вказана норма Закону передбачає вичерпний перелік підстав анулювання спеціального дозволу на користування надрами.

В свою чергу, позивачем не наведено жодних доказів щодо наявності підстав для застосування вимог частини 2 статті 26 Кодексу України про надра до спірних правовідносин.

Разом з тим, частина 4 статті 26 Кодексу України про надра визначає, що анулювання спеціального дозволу на користування надрами з підстави, визначеної пунктом 8 частини другої цієї статті, здійснюється з урахуванням вимог, передбачених частинами п`ятою - сьомою статті 13 цього Кодексу.

Так, частина 7 статті 13 Кодексу передбачає, що у разі застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) у вигляді анулювання або зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами відповідно до Закону України «Про санкції» до кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, яка є користувачем надр, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, відповідно анулює або зупиняє дію спеціального дозволу на користування надрами такого користувача через 30 днів з дня застосування таких санкцій, якщо через 30 днів з дня видання указу Президента України про застосування відповідної санкції особа, до якої її застосовано, залишається кінцевим бенефіціарним власником юридичної особи, що є власником відповідного спеціального дозволу на користування надрами.

Отже умовами застосування наслідків у вигляді анулювання або зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами у відповідності до ч. 7 ст. 13, п. 8 ч. 2, ч. 4 ст. 26 Кодексу України про надра є застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) у вигляді анулювання або зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами відповідно до Закону України «Про санкції» до кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, яка є користувачем надр.

Водночас, як правильно вказано судом першої інстанції, у матеріалах справи відсутні будь-які дані про застосування до кінцевого бенефіціарного власника АТ «Кіровоградське рудоуправління» спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) відповідно до Закону України «Про санкції».

При цьому, ухвалами слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.09.2022 та від 01.12.2022 у справі 405/4535/22 корпоративні права АТ «Кіровоградське рудоуправління», а також його рухоме та нерухоме майно передано для здійснення заходів з управління з метою забезпечення збереження майна та збереження його економічної вартості у порядку та на умовах, визначених статтями 19-24 Закону №772-VIII, Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» від 10 листопада 2015 року № 772-VIII (далі Закон №772-VIII), Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Національне агентство), є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Згідно з пункту 1 частини 1 статті 1 Закону №772-VIII, активи - кошти, майно, майнові та інші права, на які може бути накладено або накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковані за рішенням суду у кримінальному провадженні чи стягнені за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Управління активами - діяльність із володіння, користування та розпорядження активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави і вирішено питання про їх передачу Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, тобто забезпечення збереження активів, збереження (за можливості - збільшення) їх економічної вартості, передача їх в управління або реалізація активів у випадках та порядку, передбачених цим Законом, а також реалізація активів, конфіскованих у кримінальному провадженні чи стягнених за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими (пункт 4 частини 1 статті 1 Закону №772-VIII).

Арешт активів, які є речовими доказами та об`єктами ймовірної конфіскації, а також їх передача в управління АРМА на підставі ухвали слідчого судді (суду) є діями, які здійснюються з метою досягнення завдань кримінального провадження.

З огляду на вищенаведене слідує, що ухвалами слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.09.2022 та від 01.12.2022 у справі 405/4535/22 тимчасово позбавлено власників Акціонерного товариства «Кіровоградське рудоуправління» прав на розпорядження і керування активів вказаного підприємства.

Таким чином лише управління АРМА має юридично забезпечену можливість бути в безпосередньому фактичному зв`язку з відповідними речовими доказами, вилучати корисні властивості з цього майна, визначати долю цих активів шляхом, зокрема, їх передачі в управління.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 04.12.2019 у справа №910/15262/18.

За таких обставин на час розгляду даної справи саме АРМА належить право користування майном АТ «Кіровоградське рудоуправління», а отже анулювання спеціального дозволу на користування надрами буде суперечити встановленій законом меті передачі активів в управління Національному агентству, оскільки значно знецінить вартість таких активів через неможливість здійснювати господарську діяльність за основним видом економічної діяльності.

При цьому, передача в управління АРМА майна АТ «Кіровоградське рудоуправління» унеможливлює вплив бенефіціарних власників на вказане підприємство та в свою чергу АРМА буде обраний за конкурсом управитель АТ «Кіровоградське рудоуправління», який за користування спірного дозволу надр відповідача буде перераховувати певний відсоток від прибутку у дохід України.

Також, згідно з розпорядження начальника Кіровоградської обласної військової адміністрації №553-р від 23.05.2023, АТ «Кіровоградське рудоуправління» визнано критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період на території Кіровоградської області, а тому припинення господарської діяльності зазначеного підприємства через анулювання спеціального дозволу на користування надрами з великою вірогідністю може мати своїм наслідком завдання шкоди економічним та оборонним інтересам територіальної громади та Державі в цілому.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко