Справа № 520/29120/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 р. Справа № 520/29120/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024, головуючий суддя І інстанції: Шевченко О.В., м. Харків, повний текст складено 06.11.24 по справі № 520/29120/24

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військово-лікарняної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 Військової частини НОМЕР_1

про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі по тексту перший відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_3 ), Військово-лікарняної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі по тексту другий відповідач, ВЛК), Військової частини НОМЕР_1 (далі по тексту третій відповідач, ВЧ НОМЕР_1 ), в якому просив суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_4 , які полягають у затриманні 21 вересня 2024 року ОСОБА_1 , доставления ОСОБА_1 до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_4 , примусовому направленні ОСОБА_1 на медичний огляд ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_5 , примушення ОСОБА_1 до вказаного огляду з позбавленням можливості без такого огляду покинути приміщення при ІНФОРМАЦІЯ_5 , проходження медичного огляду у супроводі представників при ІНФОРМАЦІЯ_5 , позбавлення ОСОБА_1 можливості надати до ВЛК необхідні медичні документи щодо наявності у ОСОБА_1 захворювань, результатів рентгенологічного обстеження, направлення ОСОБА_1 для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_1 ;

- визнати протиправним та скасувати висновок Військово - лікарняної комісії при ІНФОРМАЦІЯ_5 про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 , яка прийнята на підставі обстеження 21 вересня 2024 року;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 направити військовослужбовця ОСОБА_1 на військово - лікарняну комісію для медичного огляду для встановлення придатності до військової служби;

- стягнути з Відповідачів сплачений судовий збір.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 по справі № 520/29120/24 позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 , Військово - лікарняної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачу.

Позивач, на погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи та порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2024 року по справі № 520/29120/24 скасувати, а справу № 520/29120/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невірне застосування судом першої інстанції положень статті 49, 160 КАС України, що в свою чергу, призвело до протиправного повернення позовної заяви, а тому наявні підстави для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду.

Цитуючи положення статті 80 КАС України, переконував, що питання щодо збору доказів, їх належності та допустимості вирішується судом після відкриття провадження у справі, а не під час вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду. До того ж, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи шляхом постановлення ухвал про витребування доказів. З огляду на вказане, у разі відсутності у справі доказів, вказані обставини можуть бути усунуті і після відкриття провадження.

Враховуючи вищевикладене наполягав, що встановлені судом першої інстанції недоліки позовної заяви не перешкоджали суду вирішити питання про відкриття провадження, розглянути справи по суті, а тому лише підтверджують формальний підхід до застосування статті 160, 161 КАС України, та є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Додатково звернув увагу на висновок Верховного Суду у постановах від 18.05.2023 по справі № 120/8759/22, від 26.10.2023 по справі № 120/6360/23, в який останній виснувався, що позивач при зверненні до суду самостійно визначає обсяг доказів, які потрібно долучити до позовної заяви і якими підтверджуються позовні вимоги. В той же час, недолучення до позовної заяви окремих доказів не може бути перешкодою у судовому захисті.

Відповідачі правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі № 520/29120/24 залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії. Надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

1) визначитись, хто є відповідачами по справі пред`явивши позовні вимоги до кожного з них відповідно до п.4 ч.5 ст. 160 КАС України;

2) в пункті 3 прохальної частини позову зазначити вірне прізвище, ім`я та по батькові позивача;

3) надати до суду:

3.1) копію оскаржуваного висновку Військово - лікарняної комісії про визнання позивача придатним до військової служби, або зазначити причини неможливості їх подання до суду;

3.2) докази проходження військової служби у Військовій частині НОМЕР_2 ; докази на підтвердження будь - яких фактичних обставин, викладених у позовній заяві, або зазначити причини неможливості їх подання до суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху було надіслано уповноваженому представнику позивача через систему "Електронний суд" та ним отримано, що підтверджено довідкою про доставку електронного листа.

На виконання ухвали суду представником позивача подано заяву з доданими до неї документами, зокрема, уточнену позовну заяву, в якій вказано відповідачів та вірне прізвище, ім`я, та по батькові позивача в прохальній частині позову, з урахуванням висновків суду, викладених в ухвалі про залишення позову без руху.

Повертаючи позовну заяву на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України суд першої інстанції виходив з того, що представником позивача у строк встановлений судом не у повному обсязі усунуто недоліки позовної заяви, про які було зазначено в ухвалі про залишення позову без руху.

При цьому, судом взято до уваги, що зобов`язуючи надати позивача (його представника) копію оскаржуваного висновку Військово - лікарняної комісії в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд в ухвалі про залишення без руху послався на положення частини 7 статті 161 КАС України, як встановлює, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Однак, копії оскаржуваного висновку Військово - лікарняної комісії до суду представник позивача не надав, як і не зазначив про його відсутність у позивача, клопотання про його витребування також не заявив.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає таке.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною 3 статті 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.

За приписами частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням установленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

З урахуванням вимог частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частинами 1-3 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі № 520/29120/24 про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії надано позивачу термін - не більше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви та повідомлено про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін. Роз`яснено позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. 161 КАС України, а саме:

1) визначитись, хто є відповідачами по справі пред`явивши позовні вимоги до кожного з них відповідно до п.4 ч.5 ст. 160 КАС України;

2) в пункті 3 прохальної частини позову зазначити вірне прізвище ім`я по батькові позивача;

3) надати до суду:

3.1) копію оскаржуваного висновку Військово - лікарняної комісії про визнання позивача придатним до військової служби, або зазначити причини неможливості їх подання до суду;

3.2) докази проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_2 ; докази на підтвердження будь - яких фактичних обставин, викладених у позовній заяві, або зазначити причини неможливості їх подання до суду.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем лише частково виконано вимоги вищевказаної ухвали суду першої інстанції про залишення позову без руху, а саме, представником позивача подано заяву з доданими до неї документами, зокрема, уточнену позовну заяву, в якій вказано відповідачів та вірне прізвище, ім`я та по батькові позивача в прохальній частині позову.

Разом з цим, позивачем не надано копії оскаржуваного висновку Військово - лікарняної комісії, чи не зазначено про його відсутність, а так само не заявлено клопотання про його витребування, що і слугувало підставою для застосування судом першої інстанції наслідків пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Колегія суддів наголошує, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, згідно з пунктами 4, 5, 9 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, належать, зокрема: змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; обов`язковість судового рішення; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За правилами частин першої, четвертої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

За приписами частин першої, четвертої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Частинами першою, другою та четвертою статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

За змістом частини першої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

Згідно з положеннями пунктів 5, 8 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім цього, у відповідності з вимогами частин четвертої, сьомої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Сторонами не спростовується, що висновок Військово - лікарняної комісії при ІНФОРМАЦІЯ_5 про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 , який прийнятий на підставі обстеження 21 вересня 2024 року, за своїм змістом, спрямованістю, характером та правовою природою належить до індивідуального акту.

Відтак, на позивача положеннями КАС України покладено обов`язок: або додати оригінал чи копію оспорюваного акта; або у разі його відсутності - клопотання про його витребування.

Колегією суддів встановлено, що на виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 28.10.2024 позивачем, серед іншого, долучено заяву про виконання ухвали суду від 31.10.2024 (а.с. 28-30), зі змісту якої вбачається, що на вимогу суду стосовно надання копії оскаржуваного висновку або зазначення неможливості їх подання до суду ОСОБА_1 лише процитував положення частини 4 та 6 статті 77 КАС України, якою передбачено можливість суду збирати докази з власної ініціативи, а також статтю 80 КАС України відповідно до якої, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, чи про відмову у їх витребуванні суд постановляє ухвалу.

Крім того, послався на висновок Верховного Суду від 18.02.2020 по справі № 320/3053/19, в якій останній дійшов висновку, що суд не повинен позбавляти сторону права доступу до суду у зв`язку із відсутністю у неї певних документів, які можуть слугувати доказами по справі.

Відповідно до положень статті 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

З наведеного слідує, що КАС України визначено чіткі вимоги до клопотання, дотримання яких є обов`язкових.

В іншому ж разі, в силу частини 2 статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Колегія суддів враховує, що подана ОСОБА_1 заява про виконання ухвали суду від 31.10.2024 не відповідає визначеним КАС України ознакам клопотання.

Відтак, у суду першої інстанції не було підстав для розцінювання такої заяви, як клопотання про витребування доказів. Крім того, будь-якої вказівки про неможливість подання доказів, причин стосовно цього, відомостей про наявність у позивача або інших осіб таких доказів, чи про вжиті заходи з метою отримання таких доказів, подана заява не містить. Окремого клопотання про витребування таких доказів надано не було.

Колегія суддів констатує, що цитування положень КАС України, щодо можливості суду збирати докази з власної ініціативи не можна вважати клопотанням, у розумінні КАС України.

Викладення тільки змісту положень законів України, цитування приписів Конституції України, а також юридичних позицій Верховного Суду, без наведення будь-якої аргументації не є обґрунтуванням необхідності витребування таких доказів судом першої інстанції.

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки, порядок подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення законом спеціального порядку подачі позовних заяв та дотримання формальних вимог передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та належного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, особа, яка має намір подати позов, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, у тому числі клопотань.

Отже, враховуючи, що позивачем у строк, встановлений ухвалою суду про залишення позову без руху, не надано ані копії оскаржуваного висновку ВЛК, ані не зазначено про його відсутність, ані не заявлено клопотання про його витребування у відповідності до вимог КАС України, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 не у повному обсязі усунуто недоліки позовної заяви, що враховуючи викладене у заяві про виконання ухвали суду від 31.10.2024 заперечення проти виконання вимоги суду надати копії оскаржуваного висновку або зазначити про неможливість подання такого документу до суду з посиланням на положення частини 4 та 6 статті 77, статтю 80 КАС України, слугує підставою для застосування положень пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України та її повернення скаржнику.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 по справі № 520/29120/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко О.А. Спаскін