Справа № 534/189/25
Суддя: Комарова Д. Ю.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №534/189/25
Провадження №2-а/534/3/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 лютого 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Комарова Д.Ю., перевіривши адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до сержанта поліції 2 взводу, 2 роти Першого батальйону Управління національної поліції в Полтавській області Гаращенка Антона Руслановича про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просить суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3937635 від 26.01.2025.

Згідно додаткового клопотання позивач просить також стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 3 000 (три тисячі) гривень. По суті це є ще одна позовна вимога.

Дослідивши позовну заяву разом із доданими до неї документами, додаткове клопотання позивача, суддя приходить до наступних висновків.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

У відповідності до вимог статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з позовної заяви позивачем пред`явлено позов про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та визначено відповідачем старшого сержанта поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області.

Згідно з положеннями ст.46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Суд роз`яснює, що відповідно до ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Згідно ст. 222 КУпАП України від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

При цьому, приписами ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

З огляду на викладене, оскільки інспектор патрульної поліції, який виніс оскаржувану постанову, є посадовою особою відповідного органу та діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції, при цьому, Управління патрульної поліції в Полтавській області є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом.

Органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, оскільки Управління патрульної поліції в Полтавській області є лише територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції та не має статусу юридичної особи, а інспектор патрульної поліції є посадовою особою відповідного органу, який діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень.

Отже, позивачеві необхідно вказати дані відповідача по справі: повне найменування (для юридичних осіб), його місцезнаходження (для юридичних осіб); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Додатково, суд зазначає, що в порушення вищевказаних приписів ст. 160 КАС України, позивачем у позовній заяві не зазначено про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно учасників справи.

За наслідком чого позивачеві необхідно вказати у позові чи окремому документі про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно учасників справи: позивача та відповідачів.

Крім того, у відповідності до положень статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини.

Позовні вимоги й обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову.

Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги до відповідача.

Позивач просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, крім того 29.01.2025 надіслано додаткове клопотання, в якому заявлено нову позовну вимогу про стягнення моральної шкоди. Таким чином, позивач збільшив розмір позовних вимог.

Частиною 1 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України врегульовано, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем надано позовну заяву без додержання вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА №3937635 від 26.01.2025, підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку десять днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення вищевказаних недоліків поданої заяви.

Керуючись ст. 160, 161,169 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 сержанта поліції 2 взводу, 2 роти Першого батальйону Управління національної поліції в Полтавській області Гаращенка Антона Руслановича про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десять днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунуті в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Д.Ю. Комарова