Справа № 520/33116/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

04 лютого 2025 року справа № 520/33116/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григоров Д.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під.3, пов.2,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення ОСОБА_1 помилково сплачений збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 12540,00 грн., сплачений згідно платіжної інструкції від 13.03.2024 №0.0..1;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області () сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 12540,00 грн., сплаченого згідно платіжної інструкції від 13.03.2024 №0.0..1.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем було сплачено збір на обов`язкове державне пенсійне страхування в розмірі 1% від вартості об`єкту купівлі-продажу. В враховуючи, що позивач придбав житло вперше, він вважає, що звільнений від вказаного збору, а тому звернувся до відповідача з заявою про повернення сплаченого збору та отримав відмову в задоволенні вказаної заяви, що позивач вважає незаконним, необґрунтованим та таким, що порушує його права.

Ухвалою суду від 10.12.2024р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

Відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, повідомлений належним чином про відкриття провадження, а також про можливість надати до суду відзив на позовну заяву у визначений судом строк, правом надання відзиву на позовну заяву не скористався без зазначення причин неподання відзиву.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч.4 ст.159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Третя особа - ГУ державної казначейської служби в Харківській області, повідомлена судом про відкриття провадження у справі, свої пояснення щодо позовних вимог до суду не надала без повідомлення причин.

З урахуванням викладеного суд вважає можливим розгляд та вирішення справи на підставі наявних у ній доказів, які є достатніми та належними.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 відповідно до договору купівлі-продажу від 13.03.2024р. №1499, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Ємцем І.О. набув право власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 65,1 кв.м.

Право власності на квартиру зареєстровано за ОСОБА_1 згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 13.03.2024 р. (витяг №369637744 від 13.03.2024р.).

При укладенні договору від 13.03.2024р. №1499 ОСОБА_1 сплатив збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій придбавання (купівлі-продажу) нерухомого майна в сумі 12540,00 грн., що складає 1% вартості квартири (платіжна інструкція від 13.03.2024 №0.0..1).

Вказана обставина сторонами у справі не заперечується.

20.09.2024р. позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області з заявою про повернення помилково сплаченого збору з операції придбання нерухомого майна, проте вказаних дій відповідачем вчинено не було. До заяви було додано пакет документів, передбачений для вчинення дій з повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, зокрема, відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Листом від 26.09.2024 р. №27906-30555/М-05/8-2000/24 відповідач повідомив, що не наділений повноваженнями щодо визначення прав власності громадян на нерухоме майно та звільнення від сплати збору осіб, що придбають майно вперше. З урахуванням наведеного відповідач фактично ухилився від вчинення дій з повернення збору з операції з купівлі-продажу нерухомого майна.

Вирішуючи спір, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правове регулювання спірних правовідносин визначено Законом України "Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування" № 400/97-ВР від 26.06.1997 (надалі - Закон № 400/97), який визначає, зокрема, порядок справляння та використання збору на обов`язкове державне пенсійне страхування.

Так, з урахуванням Закону України від 15.07.1999р. № 967-XIV "Про внесення змін до Закону України "Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування", що набрав чинності 19.08.1999р., статтю 1 Закону № 400/97, що визначає перелік платників збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, доповнено пунктом 9, за змістом якого платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Нерухомим майном визнається жилий будинок або його частина, квартира, садовий будинок, дача, гараж, інша постійно розташована будівля, а також інший об`єкт, що підпадає під визначення першої групи основних фондів згідно із Законом України "Про оподаткування прибутку підприємств".

Отже, відповідно до пункту 9 частини 1 статті 1 Закону № 400/97, платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є в тому числі фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, - за винятком громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

В статті 2 Закону №400/97 зазначено, що об`єктом оподаткування для платників збору, визначених пунктом 9 статті 1 цього Закону є вартість нерухомого майна, зазначена в договорі купівлі-продажу такого майна.

Аналогічні за змістом норми передбачені пунктом 151 Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.1998р. № 1740 (надалі - Порядок №1740).

Згідно з пунктом 153 Порядку № 1740, нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна. Документом, що підтверджує сплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, є платіжне доручення платника збору про перерахування сум збору на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства. Копія такого платіжного доручення зберігається в нотаріуса, який посвідчив договір.

Порядок повернення з державного бюджету коштів як помилково сплачених потребує дотримання певних умов та процедур.

Частиною другою статті 45 Бюджетного кодексу України визначено, що Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.

Процедури повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії, визначені Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25.09.2013 за № 1650/24182 (далі - Порядок № 787).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 787, повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування компенсації здійснюється за поданням (висновком) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи Державної податкової служби України (далі - органи ДПС) та органи Державної митної служби України (далі - органи Держмитслужби)) подання подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Пунктом 8 Порядку № 787 визначено, що подання подається платником разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету. Подання складає орган, який здійснює облік заборгованості в розрізі позичальників, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку. Подання надається платником до відповідного головного управління Казначейства, Казначейства разом із його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011р. №106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2015р., №1019) визначено, що Пенсійний фонд України здійснює контроль за справлянням (стягненням) до бюджету надходжень, що обліковуються за кодом доходів бюджету 24140500 «Збір з операцій придбання (купівлі-продажу) нерухомого майна».

23.09.2020 р. Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій» (далі - Постанова №866), відповідно до якої, серед іншого, доповнив Порядок №1740, а саме: пункт 15-2 підпунктами "в" і "г", відповідно до яких збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо:

"в) особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року);

г) особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.".

Пункт 15-3 доповнено абзацом такого змісту:

«Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна за наявності зазначених у підпунктах "в" і "г" пункту 15-2 цього Порядку інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування».

Постанова №866 набрала чинності 26.09.2020р.

З наведених вище нормативних положень Закону №400/97-ВР та Порядку №1740 вбачається, що з 19.08.1999р. фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, є платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. Об`єктом оподаткування цим збором є вартість нерухомого майна, зазначена в договорі купівлі-продажу, а ставка збору становить один відсоток від вартості майна.

Законодавець встановив виняток з цього правила для громадян, які придбавають житло вперше, виключивши їх з переліку платників збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Починаючи з 26.09.2020р., шляхом внесення змін до Порядку №1740, держава створила дієвий механізм, за умови дотримання котрого фізична особа, що придбаває житло вперше (та, відповідно, не є платником збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого житла), може не сплачувати збір при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу такого житла.

Для цього фізична особа подає нотаріусу:

1) заяву про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя);

2) відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло,

3) дані про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року).

За умови отримання від фізичної особи перелічених документів нотаріус на підставі абзацу четвертого пункту 15-3 Порядку №1740 здійснює нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу нерухомого майна без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Якщо ж особа не скористалася цим механізмом на стадії посвідчення договору в нотаріуса та помилково сплатила збір, то така особа вправі скористатися таким самим порядком вже після посвідчення нотаріусом договору купівлі-продажу житла, подавши територіальному органу ПФУ визначені підпунктом «в» пункту 15-2 Порядку № 1740 інформацію та пакет документів, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. У разі отримання відмови - відповідно оскаржити таке рішення до суду.

Таким чином, суд вказує, з урахуванням наведених вище доводів, позивач звернувся саме до відповідача, як органу, відповідального за повернення надміру або помилкових зарахованих до бюджету коштів, вважаючи, що позивач на стадії посвідчення договору купівлі-продажу не мав обов`язку сплачувати відповідний збір.

Як вказувалося вище, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.03.2024р. №369637744 ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 65,1 кв.м, яка належить йому на праві приватної власності. Доказів, які б стверджували протилежне та вказували на те, що позивач придбавав житло до цього, тобто придбання вказаної квартири було здійснено нею не вперше, матеріали справи не містять.

Суд зауважує, що постановою № 866 внесено зміни до Порядку № 1740, відповідно до яких нотаріусам надано право звільняти від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування при придбаванні нерухомого майна, за умови надання особою підтверджуючих документів придбання житла вперше, про що зазначено вище.

Проте, якщо особа не вчинила відповідних дій щодо подання підтверджуючих документів придбання житла вперше при укладенні договору купівлі-продажу нерухомого майна, це не свідчить про відсутність у неї права на повернення збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу такого майна, якщо вказаний збір все ж був помилково нею сплачений.

На переконання суду, внесені Постановою № 866 зміни до Порядку № 1740 не позбавляють Головне управління Пенсійного фонду України у Харківській області обов`язку щодо вчинення дій стосовно повернення позивачу безпідставно сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

З огляду на встановлені обставини справи та наведені положення чинного законодавства, суд доходить висновку, що позивач, придбавши зазначену вище квартиру, придбав житло вперше та має пільгу у вигляді звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування при укладені вказаного вище договору купівлі-продажу квартири.

За таких обставин слід дійти висновку, що за даною операцією купівлі-продажу нерухомого майна позивачем було безпідставно сплачено збір на обов`язкове державне пенсійне страхування.

При цьому, суд звертає увагу, що матеріали даної справи не містять належних та допустимих доказів, які б спростовували твердження позивача про придбання ним житла вперше, чи підтверджували б реєстрацію на праві приватної власності за ним будь-якого іншого нерухомого майна, а також та свідчили б про відсутність у нього права на звільнення від сплати збору. Відповідачем протилежного не доведено.

Виходячи із встановлених обставин справи та вимог чинного законодавства, суд доходить висновку, що відсутність механізму перевірки саме органами ПФУ інформації про те, чи вперше особа придбала житло, не може бути підставою для відмови у поверненні їй помилково сплачених коштів у вигляді збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі - продажу нерухомого майна.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що позивач, звертаючись до органу Пенсійного фонду, надав разом із заявою документи, передбачені наведеним вище Порядком для вирішення питання про повернення помилкового сплаченого збору, зокрема, відомості з Державного реєстру речових прав власності на нерухоме майно, а також довідку щодо відсутності участі в приватизації державного житлового фонду та невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, слід погодитися з доводами позовної заяви про протиправність бездіяльності відповідача щодо не вчинення дій з направлення подання до ГУ Державної казначейської служби щодо повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування.

Наявності у відповідача в даному випадку дискреційних повноважень щодо спірного питання ним не доведено, а судом при розгляді справи не встановлено.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, в даній справі не було доведено суду належними та допустимими доказами правомірності не вчинення ним дій, які він мав вчинити щодо повернення позивачці сплаченого при придбанні нерухомого майна збору.

Зазначене свідчить про те, що позовні вимоги в цілому є обгрунтованими.

Однак, що стосується позовних вимог про визнання протиправними "дій щодо відмови" сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна, суд зазначає, що в даній справі з боку відповідача встановлено наявність саме протиправної бездіяльності, оскільки він ухилився від вчинення дій на виконання вимог чинного законодавства.

Суд ураховує, що вказаний висновок цілком відповідає визначенню поняття "бездіяльність", яке надано Великою Палатою Верховного суду в Постанові від 19.04.2018р. у справі № П/9901/137/18 (800/426/17), де Велика Палата зазначила, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Беручи до уваги викладене позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Разом з тим, керуючись приписами частини 2 ст. 9 КАС України, з метою належного захисту прав позивача, суд знаходить підстави для виходу за межі заявлених позовних вимог шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача з приводу формування та подання до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення заявлених позовних вимог частково.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст., ст. 2, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково, вийти за межі позовних вимог.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо не формування та не направлення до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення ОСОБА_1 помилково сплачений збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 12540,00 грн., сплачений згідно платіжної інструкції від 13.03.2024 №0.0..1.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області () сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання про повернення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 12540 (дванадцять тисяч п`ятсот сорок) грн. 00коп., сплаченого згідно платіжної інструкції від 13.03.2024 №0.0..1.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 484 (чотириста вісімдесят чотири) грн. 48 коп. Решту судових витрат залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.В. Григоров