Справа № 320/20554/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2025 року справа № 320/20554/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Клименка В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

за участю представників сторін:

від позивача - Мамаєв Д.Ю.,

від відповідача - Степаненко І.В.,

Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" до Головного управління ДПС у Київській області, в якому позивач з урахуванням позову в новій редакції від 06.07.2023 та заяви про уточнення змісту позовних вимог від 26.09.2024 (т.3, а.с.60-61), просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № форми "Р" від 22.12.2022, винесене Головним управлінням ДПС у Київській області на підставі акту камеральної перевірки №13783/10-36-04-07 від 25.11.2022 по нарахуванню штрафних санкцій Комунальному підприємству теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа";

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення за формою "П" від 22.12.2022 №, винесене Головним управлінням ДПС у Київській області на підставі акту камеральної перевірки №13783/10-36-04-07 від 25.11.2022 по зменшенню суми від`ємного значення податку на прибуток підприємств Комунальному підприємству теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" на суму 4924204 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заява, протягом якого позивачу необхідно було надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 26840,00 грн. за подання даного адміністративного позову (оригінал платіжного документу), сплаченого на рахунок Київського окружного адміністративного суду; уточнити прохальну частину позовної заяви (позивач двічі просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення за формою "П" від 22.12.2022 №) шляхом надання суду уточненої позовної заяви (у двох примірниках); надати докази подачі та реєстрації податкової декларації з податку на прибуток: звітної нової за 2016 рік від 23.02.2017; звітної за 2015 рік від 23.02.2016; звітної нової за 2014 рік від 02.03.2015; звітної за 2013 рік від 27.02.2014; звітної за 2012 від 07.02.2013.

14.07.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли докази усунення недоліків позовної заяви, які були передано судді 21.07.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.07.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 21.09.2023. Витребувано докази від сторін.

Позов обґрунтовано тим, що при складанні уточнюючих податкових декларацій з податку на прибуток за періоди 2017-2020 р.р., позивач відобразив від`ємне значення об`єкту оподаткування у складі різниць у податкових деклараціях в наступних податкових періодах, які виникли відповідно до п.п.140.4.4 п. 140.4 ст. 140 ПК України та на які зменшується фінансовий результат до оподаткування, а тому спірні рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки прийняті відповідачем безпідставно, за відсутності з боку позивача порушень вимог податкового законодавства України, що підтверджується належними доказами.

10.08.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач вказує на правомірність оскаржуваних повідомлень-рішень та просить відмовити в позові в повному обсязі, оскільки, на думку відповідача, позивачем в порушення норм статті 102 Податкового кодексу України, подано до контролюючого органу уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2017 рік від 11.07.2022 р. з відображенням збитків минулих періодів, а саме: за 2014-2016 роки, в результаті чого в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємств за 2021 рік від 27.10.2022 завищено суму від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових періодів на суму 7 720 827 грн. та занижено суму податку на прибуток на 785 260 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.09.2023 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів. Відкладено підготовче судове засідання на 02.11.2023.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.11.2023 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з клопотанням представника позивача на 16.01.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.01.2024 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з клопотанням представника позивача на 13.02.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.02.2024 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 05.03.2024.

05.03.2024 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку із розглядом іншої термінової справи. Призначено наступне підготовче засідання на 11.04.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.04.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 28.05.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 судове засідання відкладено на 11.07.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2024 судове засідання відкладено у зв`язку з клопотанням представника позивача на 01.08.2024

01.08.2024 судове засідання знято з розгляду у зв`язку із розглядом іншої термінової справи. Призначено наступне судове засідання на 12.09.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 суд ухвалив оголосити перерву в судовому засіданні до 03.10.2024.

26.09.2024 на адресу суду надійшла заява позивача про уточнення позовних вимог у зв`язку з виявленням описки в прохальній частині позову.

03.10.2024 до суду надійшли додаткові пояснення у справі від відповідача.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 судом долучено до матеріалів справи заяву позивача про уточнення позовних вимог та прийнято її до розгляду судом та додаткові пояснення у справі від відповідача. Також судом витребувано від відповідача письмові пояснення, викликано спеціаліста в судове засідання та відкладено судове засідання на 31.10.2024.

22.10.2024 та 23.10.2024 на адресу суду надійшли додаткові пояснення у справі від відповідача.

31.10.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача про долучення письмових доказів.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 суд ухвалив долучити вказані документи до матеріалів справи.

В судовому засіданні 03.10.2024 та 31.10.2024 було допитано спеціаліста ОСОБА_1 .

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 закінчено з`ясування обставин у справі та оголошено перерву перед стадією судових дебатів до 05.12.2024.

03.12.2024 до суду надійшли письмові пояснення до судових дебатів від представника позивача.

04.12.2024 на адресу суду надійшли додаткові пояснення у справі від відповідача.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.12.2024 суд ухвалив долучити до матеріалів справи письмові пояснення до судових дебатів представника позивача, додаткові пояснення у справі від відповідача, зобов`язати відповідача надати докази щодо повноважень керівника ГУ ДПС у Київській області та оголошено перерву у судовому засіданні до 16.01.2025.

У судове засідання, призначене на 16.01.2025, з`явились представники позивача та відповідача.

У судовому засіданні 16.01.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, представник відповідача проти позову заперечував.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представників сторін та пояснення спеціаліста, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

На підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, ст.. 76.1 абз. 2 ст. 76, п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI, зі змінами та доповненнями, ГУ ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток підприємства від 27.10.2022 року № платника податку на прибуток Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа", Код (далі - Позивач, КПТМ "Яготинтепломережа").

За результатами проведення камеральної перевірки КПТМ "Яготинтепломережа" ГУ ДПС у Київській області складено Акт камеральної перевірки податкової звітності з інших питань з податку на прибуток підприємства за 2021 рік № 13783/10-36-04-07 від 25.11.2022 року (далі - акт перевірки) (т. І, а.с.7-10).

Із акту перевірки вбачається, що за результатами аналізу податкової та фінансової звітності з податку на прибуток за 2021 рік за даними додатку Р1 від 27.10.2022 року № до уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток від 27.10.2022 року № платником відображено в рядку за кодом 3.2.4 (сума від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років (підпункт 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 розділу ІІІ Податкового кодексу України) суму 8 057 751 грн.

Так, в акті перевірки зазначено, що на порушення норм ст. 102 Податкового кодексу України, КПТМ "Яготинтепломережа" подало уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2017 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2018 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2019 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2020 рік (від 11.07.2022 №), в яких відображено збитки минулих періодів за 2014-2016 роки, в результаті чого в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства за звітний період 2021 рік від 27.10.2022 № завищено суму від`ємного об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років на 7 720 827 грн. та занижено суму податку на прибуток на 785 260 грн.

Таким чином, перевіркою встановлено порушення норм ст. 102 Податкового кодексу України. Платником подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства за 2017 рік (від 11.07.2022 №) в якій відображено збитки минулих періодів за 2014-2016 роки, в результаті чого в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства за звітний період 2021 рік від 27.10.2022 № завищено суму від`ємного об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років на 7 720 827 грн. та занижено суму податку на прибуток на 785 260 грн.

На підставі зазначеного вище акту перевірки, ГУ ДПС у Київській області було складено податкове повідомлення-рішення від 22.12.2022 №, яким зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за звітний період - 2021 рік на суму 4 924 204 грн. (т. І, а.с.14-15) та податкове повідомлення-рішення від 22.12.2022 №, яким збільшено позивачу суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств та фінустанов комунальної власності, на суму 863 786,00 грн., в тому числі 785 260,00 грн - основне зобов`язання та 78 526,00 грн - штрафні (фінансові) санкції (т. І, а.с.11-13).

Комунальне підприємство теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" не погоджується із зазначеними податковими повідомленнями-рішеннями, вважає їх необґрунтованими та такими, що порушують норми діючого законодавства, з огляду на що звернулось до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує норми права, які були чинними станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на таке.

За приписами частини першої статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України), у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні", своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Таким чином, камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Водночас, своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати податків може бути перевірена контролюючим органом в разі здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 Податкового кодексу України.

У постанові від 26 липня 2021 року у справі № К/9901/41617/18 Верховний Суд зазначив, що у разі, якщо під час проведення камеральної перевірки виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Аналогічний висновок вказаний в постановах Верховного Суду від 04 березня 2021 року у справі №820/3499/17, від 17 липня 2020 року у справі №826/4776/17.

Згідно з пунктом 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Разом із тим, внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.

Нормами статті 50 ПК України передбачено право платника податків на здійснення коригування показників, задекларованих у раніше поданій звітності, в тому числі шляхом їх збільшення чи зменшення.

Згідно з пунктом 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок (з урахуванням термінів продовження, зупинення або перенесення термінів її проведення) не має права подавати уточнюючі податкові декларації (розрахунки) до поданих ним раніше податкових декларацій з відповідного податку і збору за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом (пункт 50.2 статті 50 ПК України).

Таким чином, вказаними нормами вставлено право платника податку, у разі виявлення помилок у поданій ним податковій звітності, внести відповідні зміни шляхом подання уточнюючого розрахунку.

Судом встановлено, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення складені на підставі акту камеральної перевірки податкової звітності з інших питань з податку на прибуток підприємства за 2021 рік № 13783/10-36-04-07 від 25.11.2022 року, складеного за результатами камеральної перевірки уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток підприємств від 27.10.2022 року №.

Згідно акту перевірки, ГУ ДПС у Київській області при камеральній перевірці використано, серед іншого: уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2017 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2018 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2019 рік (від 11.07.2022 №), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2020 рік (від 11.07.2022 №), тобто фактично перевірено дані податкової звітності за період з 2017 по 2021 роки.

Так, судом встановлено, що КПТМ "Яготинтепломережа" 11.07.2022 подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2017 рік (№), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2018 рік (№), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2019 рік (№), уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства з додатками за 2020 рік (№) (т. І, а.с.53-116). Зазначені уточнюючі декларації прийняті контролюючим органом без зауважень, що підтверджується наявними у матеріалах справи Квитанціями №2 про їх прийняття.

Попри це, ГУ ДПС у Київській області встановлено та відображено в акті перевірки порушення норм ст. 102 Податкового кодексу України, яке відповідач вбачає в тому, що платником подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства за 2017 рік (від 11.07.2022 №), в якій відображено збитки минулих періодів за 2014-2016 роки, в результаті чого в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства за звітний період 2021 рік від 27.10.2022 № завищено суму від`ємного об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років на 7 720 827 грн. та занижено суму податку на прибуток на 785 260 грн.

Відповідач у відзиві на позовну заяву, своїх заявах та поясненнях наполягає, що Позивачем при подачі уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток підприємства з додатками за 2021 рік, в якій відображено збитки за 2014-2016, перевищено термін 1095 днів, визначений Податковим кодексом України та звертає увагу, що перенесення від`ємного значення об`єкта оподаткування відбувається з урахуванням строків, визначених ст. 102 ПК України, а саме 1095 днів.

Суд критично оцінює такі твердження відповідача, виходячи із наступного.

Дійсно, пунктом 50.1 статті 50 ПК України визначено, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Разом з тим, відповідно до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, із змінами, внесеними згідно із Законом № 591-IX від 13.05.2020, на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р.

Відповідно до п. 137.4 ст. 137 Податкового кодексу України податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених п. 137.5 ст.137 ПКУ, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік.

Згідно з п.п. 49.18.6 п. 49.18 ст. 49 ПК України, податкові декларації, крім випадків, передбачених ПКУ, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток для податкової декларації, яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

Із зазначеного вбачається, що позивачем подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства за 2017 рік (від 11.07.2022 №) із дотриманням строків, визначених статтею 102 ПК України.

Представник відповідача на сторінці 4 додаткових пояснень у справі (т.ІІІ. а.с.224-230) вказує про те, що нібито контролюючим органом було проведено перевірку поданої платником 11.07.2022 уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток за 2017 рік №, та поставлено припис «не пройдено камеральну перевірку», оскільки в рядку Додатку Р1 з кодом 3.2.4 мала бути зазначена сума, згідно даних декларації за 2016 рік (2 634 807 грн.), але акт камеральної перевірки не складався. Суд не приймає до уваги такі доводи відповідача виходячи із наступного.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Виходячи із положень статті 86 ПК України, якщо акт камеральної перевірки не складено, то порушень не встановлено, тому посилання відповідача на те, що нібито уточнююча податкова декларація з податку на прибуток за 2017 рік від 11.07.2022 № не пройшла камеральну перевірку не заслуговують на увагу.

Як передбачено у підпункті 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 ПК України, об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які визначені відповідними положеннями цього Кодексу.

Відповідно до пункту 137.4 статті 137 ПК України, податкова декларація розраховується наростаючим підсумком, а згідно з підпунктом 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 ПК України фінансовий результат до оподаткування зменшується на суму від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років.

За змістом пункту 46.1 статті 46 ПК України податкова декларація, розрахунок, звіт - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Додатки до податкової декларації є її невід`ємною частиною.

Форму податкової декларації з податку на прибуток підприємств затверджено наказом Міністерства фінансів України від 20 жовтня 2015 року №897 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 28 квітня 2017 року №467), яким також, з-поміж іншого, визначено форму додатка РІ до рядка 03 РІ податкової декларації з податку на прибуток підприємств та порядок їх заповнення.

До цього діяла форма податкової декларації з податку на прибуток підприємств, затверджена наказом Міністерства доходів і зборів України від 30 грудня 2013 року № 872 «Про затвердження форми Податкової декларації з податку на прибуток підприємства», зареєстрований у Міністерстві юстиції України 20 січня 2014 року за № 103/24880, яка не містила аналогів додатка РІ та рядка 03 форми податкової декларації з податку на прибуток підприємств, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20 жовтня 2015 року №897.

Позивач при складанні уточнюючих податкових декларацій від 11.07.2022 за періоди 2017, 2018, 2019, 2020 роки, відобразив від`ємне значення об`єкту оподаткування у складі різниць у податкових деклараціях в наступних податкових періодах, що виникли у відповідності з підпунктом 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 ПК України та на які зменшується фінансовий результат до оподаткування.

До уточнюючої податкової декларації подано додаток Р1 у складі декларації з податку на прибуток за 2017 рік з виправленням рядка 03 Р1 декларації за 2017 рік, при цьому відображено від`ємне значення об`єкта оподаткування минулих податкових періодів згідно з підпунктом 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 ПК України.

Так, в силу вимог пункту 50.1 статті 50 ПК України позивач відобразив показник від`ємного значення з податку на прибуток 2017 року у складі декларації за наступний період, зменшивши фінансовий результат до оподаткування згідно з підпунктом 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 ПК України.

Отже, матеріалами справи підтверджується і не спростовано відповідачем, що позивачем дотримано вимоги пункту 50.1 статті 50 ПК України та відповідні уточнені показники включені ним до податкової декларації за 2018 рік, а відтак позивач має право не подавати уточнюючий розрахунок за цей період. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 640/13538/21, де зазначено таке:

«Відповідно до пункту 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Згідно з абзацом 2 цієї ж норми ПК України платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.».

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.1 ст.70 КАС України спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками, необхідними для застосування технічних засобів, і призначена судом для надання консультацій та технічної допомоги під час вчинення процесуальних дій, пов`язаних із застосуванням таких технічних засобів (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо).

У судовому засіданні спеціаліст - головний державний інспектор Бориспільського відділу податків і зборів юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Київській області ОСОБА_1 (далі - спеціаліст) пояснила наступне:

«Предметом камеральної перевірки була уточнююча податкова декларація з податку на прибуток підприємства від 27.10.2022, якою уточнено показники звітності за 2021 рік. В цій уточнюючій декларації з`явились показники про наявність збитків у 2021 р. В основній декларації за 2021 рік нараховано до сплати податкових зобов`язань з податку на прибуток підприємств у сумі 785 260,00 грн. В уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємств задеклароване від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток в сумі -561 651,00 грн. В уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємств за 2021 уточнювались звітні показники, починаючи з 2017 року.

Так, під час подання уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2017 від 11.07.2022 у додатку РІ в рядку 3.2.4. невірно перенесені збитки минулих періодів, а саме за 2016 рік (т.1 а.с.102). У Додатку РІ рядок 3.2.4 вказано 7 720 827 (сума збитків за 2016 рік), тоді як за 2016 в основній декларації рядок 4 «об`єкт оподаткування» мав показник - 2 634 807 грн. (т.І, а.с. 117).

В липні 2022 подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2018, де в додатку РІ рядок 3.2.4 задекларовано - 7 139 510 грн., тоді як в основній декларації за 2018 рік - 1 613 272 грн.

В липні 2022 подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2018, де в додатку РІ рядок 3.2.4 задекларовано - 7 139 510 грн., тоді як в основній декларації за 2017 рік - 1 235 186 грн.

В липні 2022 подано уточнюючу податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2019, в якій в рядку 4 задекларовано -7343300 грн., а в додатку РІ рядок 3.2.4 задекларовано -7 938 487грн., тоді як за основною декларацією 2018 в рядку 4 було -2 350 839 грн.

В основній звітній декларації за 2020 в рядку 4 було вказано -752 516 грн., в додатку РІ в рядку 3.2.4 -701 409грн.

В уточнюючій декларації за 2020 рік від 11.07.2022 в додаток РІ в рядку 3.2.4 позивачем задекларовано -7 343 300 грн, а потрібно -1 755 652 грн, що вказано в додатку РІ в рядку 3.2.4 уточненої декларації за 2020 рік.

В основній декларації за 2021 в рядку 6 вказано +785 260,00 грн (збитків немає). 27.10.2022 подано уточнюючу податкову декларацію за 2021 рік в якій в рядку 4 зазначено -561651, а в додатку РІ в рядку 3.2.4 -8 057 751 грн., а потрібно - 3 133 547 грн.

На останню уточнюючу податкову декларацію за 2021 рік від 27.10.2022 складено акт камеральної перевірки, за попередні уточнюючі декларації акти камеральних перевірок не складались, оскільки зменшення збитків не призводило до втрат державного бюджету.

За 2020 платник податків подав основну звітну декларацію від 16.02.2021, в якій задекларував у рядку 4 -3 133 547 грн і в той же день 16.02.2021 подав звітну нову за 2020 р., в якій в рядку 4 вказано -452 516 грн. Обидві були прийняті, але звітна нова не була врахована, оскільки подана не на тому бланку, а саме не для того платника. Звітна нова була подана не вірно, але вона прийнята податковим органом.

За 2014 р платник задекларував об`єкт оподаткування рядок 4 -1285 501 (т.І, а.с. 176), за 2015 -3 800 519 (т.І, а.с. 1784), за 2016 -2 634 807 (т.І, а.с. 187), склавши ці суми збитків позивач і зазначив в уточненій податковій декларації за 2017 рік суму збитків 7 720 827 грн.

При подачі податкової декларації за 2014, 2015 і 2016 роки встановлено порушення, яке пов`язане із перенесенням збитків за попередні періоди в 2015 за 2014, в 2016 за 2015. Але акти камеральних перевірок не складалися, тому що збитки не підтверджені, для цього повинна бути проведена документальна перевірка, але службову записку про необхідність проведення документальної перевірки для підтвердження збитків не писали і документальна перевірка проведена не була.

В практиці податкового органу немає випадків, коли податковий орган вказує платнику на «загублені» збитки, хоча це також повинно бути предметом камеральної перевірки.».

Судом враховано, що відповідно до ч.2 ст.70 КАС України, допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта.

В той же час суд констатує, що пояснення спеціаліста підтверджують висновки суду про те, що позивач правомірно відобразив показник від`ємного значення з податку на прибуток 2017 року у складі податкової декларації з податку на прибуток за наступний період, зменшивши фінансовий результат до оподаткування згідно з підпунктом 140.4.4 пункту 140.4 статті 140 ПК України.

Відповідно за наведених вище мотивів та враховуючи встановлені обставини справи, суд вважає спірні податкові повідомлення-рішення такими, що не відповідають критеріям правомірності та підлягають скасуванню в силу своєї протиправності.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Водночас, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Разом із тим, відповідачем належними та допустимими доказами не доведено правомірності прийнятих ним спірних рішень. У той же час, позивачем документально підтверджено наведені ним у позові доводи та обставини.

У підсумку, з урахуванням вищезазначеного в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Положеннями частини 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Із матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір в сумі 26 840 грн. (платіжна інструкція №806 від 12.07.2023, т.1, а.с.153), який підлягає стягненню з відповідача.

Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 26 840,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області.

У судовому засіданні 21.01.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст судового рішення складено 31.01.2025.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 22.12.2022 № та від 22.12.2022 №.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5а, ідентифікаційний код ВП: 44096797) на користь Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" (місцезнаходження: 07700, Київська область, Яготинський район, м. Яготин, вул. 1 Травня, буд.1, ідентифікаційний код 24223294) судовий збір у розмірі 26 840,00 грн (двадцять шість тисяч вісімсот сорок грн 00 коп).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.