Справа № 640/13672/22
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2025 року м.Київ № 640/13672/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Головенко О.Д., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загальними позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" до Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" з позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 15.07.2022 № 1.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2022 справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

15.12.2022 набрав чинності Закон України від 13.12.2022 № 2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду.

Відповідно до абзаців 1-3 п. 2 Прикінцевих та перехідних положень зазначеного закону Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя, а до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Відтак, розгляд зазначеної справи підпадає під територіальну юрисдикцію Київського окружного адміністративного суду.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддям, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Головенка О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.10.2023 справу було прийнято до провадження та розпочато розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 24.11.2023 підготовче засідання зарито та призначено справу до розгляду по суті.

Подальший розгляд справи за клопотання учасників справи продовж ено в порядку письмового провадження.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказує, що відповідачем було проведено перевірку позивача з питань дотримання принципу «витягнутої руки», за результатами якої складено акт перевірки від 26.04.2021 № 305/31-00-25-01/20077720. Згідно висновків даного акту встановлено невідповідність умов контрольованої операції Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" з компанією Naftogaz Trading Europe SA за 2017 рік за принципом «витягнутої руки», що призвело до заниження податку на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності на суму 20 667 524,00 грн та є порушеням вимог п.п. 39.1.2, п. 3.1.3 п. 39.1 ст. 39, п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Подактового кодексу України (далі ПК України). На підставі вказаних висновків податкового органу було прийнято спірне рішення, якими збільшено суму податкового зобов`язання на суму 20 667 524,00 та застосовано штрафні (фінансові санкції у розмірі 5 166 881,00 грн.

Позивач не погоджується з висновками акта перевірки від 26.04.2021 № 305/31-00-25-01/20077720 про не дотримання принципу «витягнутої руки» у контрольованих операціях з компанією Naftogaz Trading Europe SA, що призвело до завищення від`ємного значення об`єкту оподаткування податок на прибуток підприємств, вважає такі висновки безпідставними, та такими що суперечать чинному законодавству України, а винесене Головним управлінням ДІІС у Київській області податкове повідомлення-рішення від 15.07.2022 № 1 неправомірним та таким, що підлягають скасуванню, оскільки відповідач помилкового дійшов висновку щодо застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни.

Так, на думку компанії в даному випадку має місце вибору (застування) методу трансферного ціноутворення при встановленні відповідності умов здійснення контрольованих операцій з імпорту природного газу з нерезидентом Naftogaz Trading Europe SA принципу «витягнутої руки» у цьому випадку має застосовуватись метод чистого прибутку, оскільки він має більш обґрунтованим та не призводить до заниження податку на прибуток.

При попередньому розгляді справи Окружним адміністративним судом міста Києва від представника відповідача надходив відзив на позовну заяву, відповідно до якого податковий орган проти позову заперечує та просить суд відмовити у його задоволенні, оскільки є невідповідність умов здійснення контрольованих операцій з нерезидентом Naftogaz Trading Europe SA принципу «витягнутої руки». За позицією податкового органу, свідчить те, що ціни на природний газ в окремих контрольованих операціях перебували за межами ринкового діапазону цін, а саме вище максимального значення ринкового діапазону.

При цьому Центральне міжрегіональне управління ДПС виходило з того, що у період проведення контрольованих операцій з придбання природного газу у Naftogaz Trading Europe SA HAK «Нафтогаз України» здійснювала зіставні неконтрольовані операції з імпорту аналогічного товару від європейських трейдерів газу, інформація про яких наведена в акті перевірки (RWE Supply & Trading GmbH (Німеччина), ENGIE S.A. (Франція), Ахро Trading AG (Швейцарія), Uniper Global Commodities SE, DufEnergy Trading SA, Trailstone GmbH (Німеччина), MET Gas and Energy Marketing AG (Швейцарія), Shell Energy Europe Limited (Велика Британія), CEZ, a.s. (Чехія), Eni Trading & Shipping S.p.A. (Італія), Trafigura Traiding (Europe) Sarl (Швейцарія).

Вважає, що податкове повідомлення рішення, прийняте правомірно та на підставі документально встановлених порушень, які визначені податковим законодавством.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення учасників справи, оглянувши письмові докази, які були надані сторонами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі наказу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 27.06.2019 № 1391 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Акціонерного Товариства Національної Акціонерної Компанії «Нафтогаз України» проведено документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з нерезидентом Naftogaz Trading Europe SA за період з 01.01.2017 по 31.12.2017.

28.04.2021 Компанією отримано примірник акта № 305/31-00-25-01/20077720 за результатом зазначеної перевірки.

За висновка податкового органу позивачем порушено вимоги п.п. 39.1.2, п. 3.1.3 п. 39.1 ст. 39, п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПК України, в наслідок чого занижено податко на прибуток за 2017 рік в сумі 21 821 060,00 грн.

З такими висновками акту перевірки Компанія не погодилась, у зв`язку з чим надала свої заперечення (лист від 25.05.2021 № 7-1336/1.10-21) та доповнення до заперечень (лист від 24.06.2021 № 7/4-28-21).

15.07.2021 позивачем отримано лист Центрального міжрегіонального управління від 13.07.2021 № 409/31-00-25-01/20077720, в якому повідомлялось, що за результатами опрацювання заперечень Компанії та з урахуванням наданих додаткових матеріалів враховано окремі заперечення, з яких прийнято рішення на її користь.

За результатами розгляду заперечень Розділ ІІІ акту перевірки «Висновки» викладено в новій редакції, згідно з якою встановлено заниження податку на прибуток за 2017 рік в сумі 20 667 524,00 грн.

На підставі акта перевірки від 26.04.2021 № 305/31-00-25-01/20077720 та з урахуванням висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень від 13.07.2021 № 409/31-00-25-01/20077720, Центральним міжрегіональним управлінням винесено податкове повідомлення-рішення від 15.07.2021 № 1.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з даним позов.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив з таких міркувань.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п. 7.3 ст. 7 ПК України будь-які питання щодо оподаткування регулюються цим Кодексом і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно положення щодо внесення змін до цього Кодексу та/або положення, які встановлюють відповідальність за порушення норм податкового законодавства.

Статтею 39 ПК України визначає поняття та порядок визначення трансфертного ціноутворення.

Так, п. 39.1 ст. 39 ПК України визначено, що платник податку, який бере участь у контрольованій операції, повинен визначати обсяг його оподатковуваного прибутку відповідно до принципу «витягнутої руки».

Обсяг оподатковуваного прибутку, отриманого платником податку, який бере участь в одній чи більше контрольованих операціях, вважається таким, що відповідає принципу "витягнутої руки", якщо умови зазначених операцій не відрізняються від умов, що застосовуються між непов`язаними особами у співставних неконтрольованих операціях.

Якщо умови в одній чи більше контрольованих операціях не відповідають принципу "витягнутої руки", прибуток, який був би нарахований платнику податків в умовах контрольованої операції, що відповідає зазначеному принципу, включається до оподатковуваного прибутку платника податку.

Встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" проводиться за методами, визначеними п. 39.3 ст. 39 ПК України, з метою перевірки правильності, повноти нарахування та сплати податку на прибуток підприємств.

Підпунктом 39.2.1 п. 39.2 ст. 39 ПК України визначено засади визначення операцій контрольованими.

Відповідно до п.п. 39.2.1.1 п. 39.2 ст. 39 ПК України контрольованими операціями є господарські операції платника податків, що можуть впливати на об`єкт оподаткування податком на прибуток підприємств платника податків, а саме:

а)господарські операції, що здійснюються з пов`язаними особами - нерезидентами, в тому числі у випадках, визначених п.п. 39.2.1.5 цього підпункту;

б)зовнішньоекономічні господарські операції з продажу та/або придбання товарів та/або послуг через комісіонерів-нерезидентів;

в)господарські операції, що здійснюються з нерезидентами, зареєстрованими у державах (на територіях), включених до переліку держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до підпункту 39.2.1.2 цього підпункту, або які є резидентами цих держав;

г)господарські операції, що здійснюються з нерезидентами, які не сплачують податок на прибуток (корпоративний податок), у тому числі з доходів, отриманих за межами держави реєстрації таких нерезидентів, та/або не є податковими резидентами держави, в якій вони зареєстровані як юридичні особи. Перелік організаційно-правових форм таких нерезидентів в розрізі держав (територій) затверджується Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення змін до переліку організаційно-правових форм нерезидентів у розрізі держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до цього підпункту, вони набирають чинності з 1 січня звітного року, що настає за календарним роком, у якому внесено такі зміни;

Якщо нерезидентом, організаційно-правова форма якого включена до переліку, затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до п.п. "г" цього підпункту, у звітному році сплачувався податок на прибуток (корпоративний податок), господарські операції платника податків з таким нерезидентом за відсутності критеріїв, визначених підпунктами "а" - "в" цього підпункту, визнаються неконтрольованими;

ґ)господарські операції (у тому числі внутрішньогосподарські розрахунки), що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні.

Якщо нерезидентом, організаційно-правова форма якого включена до переліку, затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до п.п. "г" цього підпункту, у звітному році сплачувався податок на прибуток (корпоративний податок), господарські операції платника податків з ним за відсутності критеріїв, визначених п.п. "а"-"в" цього підпункту, визнаються неконтрольованими.

Згідно п.п. 39.2.1.4 п. 39.2 ст. 39 ПК України господарською операцією для цілей трансфертного ціноутворення є всі види операцій, договорів або домовленостей, документально підтверджених або непідтверджених, що можуть впливати на об`єкт оподаткування податком на прибуток підприємств платника податків, зокрема, але не виключно:

а)операції з товарами, такими як сировина, готова продукція тощо;

б)операції з придбання (продажу) послуг;

в)операції з нематеріальними активами, такими як роялті, ліцензії, плата за використання патентів, товарних знаків, ноу-хау тощо, а також з будь-якими іншими об`єктами інтелектуальної власності;

г)фінансові операції, включаючи лізинг, участь в інвестиціях, кредитах, комісії за гарантію тощо;

ґ)операції з купівлі чи продажу корпоративних прав, акцій або інших інвестицій, купівлі чи продажу довгострокових матеріальних і нематеріальних активів;

д)операції (у тому числі внутрішньогосподарські розрахунки), що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні;

е)операції, у результаті яких обсяг доходу та/або фінансовий результат платника податку зменшується внаслідок повної або часткової, безповоротної або тимчасової передачі функцій разом з матеріальними та/або нематеріальними активами (або без них), вигодами, ризиками та можливостями іншому платнику податку (іншій особі) в тих випадках, коли у взаємовідносинах між непов`язаними особами така передача не здійснювалася б без компенсації, незалежно від того, чи відображені такі операції у бухгалтерському обліку.

Нормами п.п. 39.2.1.7 ч. 39.2 ст. 39 ПК України визначено, що господарські операції, передбачені п.п. 39.2.1.1 (крім операцій, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні) і 39.2.1.5 цього підпункту, визнаються контрольованими, якщо одночасно виконуються такі умови:

річний дохід платника податків від будь-якої діяльності, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 150 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік;

обсяг таких господарських операцій платника податків з кожним контрагентом, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік.

Господарські операції, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні, визнаються контрольованими, якщо обсяг таких господарських операцій, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік.

Крім того, п.п. 39.2.1.8 п. 39.2 ст. 39 ПК України встановлюються умови, за яких господарські операції визнаються такими, що відповідають принципу "витягнутої руки":

якщо ціни (націнки) на товари (роботи, послуги) підлягають державному регулюванню згідно із законодавством, ціна вважається такою, що відповідає принципу "витягнутої руки", якщо вона встановлена відповідно до правил такого регулювання. Це положення не поширюється на випадки, коли встановлюється мінімальна (максимальна) ціна (націнка) продажу або індикативна ціна. У такому разі ціна операції, що відповідає принципу "витягнутої руки", визначається відповідно до цієї статті, але не може бути меншою за мінімальну ціну (націнку) або індикативну ціну та більшою за максимальну ціну (націнку);

якщо під час здійснення операції обов`язковим є проведення оцінки, вартість об`єкта оцінки є підставою для встановлення відповідності принципу "витягнутої руки" для цілей оподаткування;

у разі проведення аукціону (публічних торгів), обов`язковість проведення якого визначена законом, умови, які склалися за результатами такого аукціону (публічних торгів), визнаються такими, що відповідають принципу "витягнутої руки";

якщо продаж (відчуження) товарів, у тому числі майна, переданого у заставу позичальником з метою забезпечення вимог кредитора, здійснюється у примусовому порядку згідно із законодавством, умови, сформовані під час такого продажу, визнаються такими, що відповідають принципу "витягнутої руки".

Згідно п.п. 39.2.1.9 п. 39.2 ст. 39 ПК України обсяг господарських операцій платника податків для цілей п.п. 39.2.1.7 цього підпункту обраховується за цінами, що відповідають принципу "витягнутої руки".

Пункт 39.3 ст. 39 ПК України визначає методи встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки".

Так, п.п. 39.3.1 п. 39.3 ст. 39 ПК України визначено, що встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" здійснюється за одним із таких методів:

порівняльної неконтрольованої ціни;

ціни перепродажу;

"витрати плюс";

чистого прибутку;

розподілення прибутку.

Підпунктом 39.3.2.1 п. 39.3 ст. 39 ПК України визначено, що відповідність умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" визначається за допомогою застосування методу трансфертного ціноутворення, який є найбільш доцільним до фактів та обставин здійснення контрольованої операції, крім випадків, коли цим Кодексом визначені вимоги щодо обов`язковості застосування конкретного методу встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки" для контрольованих операцій певного виду.

Найбільш доцільний метод трансфертного ціноутворення обирається з урахуванням таких критеріїв:

доцільності обраного методу відповідно до характеру контрольованої операції, що визначається, зокрема, на основі результатів функціонального аналізу контрольованої операції (з урахуванням виконуваних функцій, використовуваних активів і понесених ризиків);

наявності повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу та/або методів трансфертного ціноутворення;

ступеня зіставності між контрольованими і неконтрольованими операціями, включаючи надійність коригувань зіставності, якщо такі застосовуються, які можуть використовуватися для усунення розбіжностей між такими операціями.

Платник податку з урахуванням зазначених критеріїв використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, якщо існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни.

У разі якщо з урахуванням таких критеріїв метод ціни перепродажу або метод "витрати плюс" та метод чистого прибутку або розподілення прибутку можуть застосовуватися платником податку з однаковою надійністю, застосовується метод ціни перепродажу або метод "витрати плюс".

Платник податку може не застосовувати більше одного методу для визначення того, чи відповідають умови контрольованої операції принципу "витягнутої руки".

Якщо платник податків використав метод, що відповідає положенням цієї статті, встановлення контролюючим органом відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу "витягнутої руки" базується на тому методі трансфертного ціноутворення, який застосовується платником податків, за винятком випадків, якщо контролюючий орган обґрунтує, що метод, який застосовується платником податків, не є найбільш доцільним.

Контролюючий орган не має права застосовувати під час встановлення відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу "витягнутої руки" інший метод трансфертного ціноутворення, ніж зазначений у договорі про попереднє узгодження ціноутворення.

Підпунктом 39.3.4 п. 39.3 ст. 39 ПК України визначено поняття методу ціни перепродажу.

Так, метод ціни перепродажу полягає у порівнянні валової рентабельності від перепродажу товарів (робіт, послуг), придбаних у контрольованій операції, з валовою рентабельністю від перепродажу товарів (робіт, послуг), яка отримується у зіставних неконтрольованих операціях.

Метод ціни перепродажу може використовуватися, зокрема, але не виключно, якщо під час перепродажу товару здійснюються такі операції:

підготовка товару до перепродажу та його транспортування (поділ товарів на партії, формування поставок, сортування, перепакування);

змішування товарів, якщо характеристики кінцевої продукції (напівфабрикатів) істотно не відрізняються від характеристик змішуваних товарів.

Відповідно до норм п.п. 39.3.5 п. 39.3 ст. 39 ПК України метод "витрати плюс" полягає у порівнянні валової рентабельності собівартості продажу товарів (робіт, послуг) у контрольованій операції з аналогічним показником рентабельності у зіставних неконтрольованих операціях.

Метод "витрати плюс" може застосовуватися, зокрема, але не виключно, під час:

виконання робіт (надання послуг) особами, які є пов`язаними з отримувачами результатів таких робіт (послуг);

операцій з продажу товарів, сировини або напівфабрикатів за договорами між пов`язаними особами;

операцій з продажу товарів (робіт, послуг) за довгостроковими договорами (контрактами) між пов`язаними особами.

Метод чистого прибутку полягає у порівнянні відповідного фінансового показника рентабельності у контрольованій операції (чистого прибутку на основі відповідної бази (витрати, продаж, активи) або показника рентабельності операційних витрат) з відповідним показником рентабельності у зіставній (зіставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях) (п.п. 39.3.6.1 п. 39.3.6 п. 39.6 ст. 39 ПК України).

Метод чистого прибутку використовується, зокрема, у разі відсутності або недостатності інформації, на підставі якої можна обґрунтовано зробити висновок про достатній рівень зіставності умов контрольованої операції з умовами зіставної (зіставних) неконтрольованої (неконтрольованих) операції (операцій) під час використання методів, визначених підпунктами 39.3.3-39.3.5 пункту 39.3 цієї статті.

Згідно п.п. 39.3.7 метод розподілення прибутку полягає у виділенні кожній особі, що бере участь у контрольованій (контрольованих) операції (операціях), частини загального прибутку (або збитку), отриманого за результатами здійснення такої операції, яку б інша непов`язана особа отримала від участі у зіставній (зіставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях).

Якщо сторони контрольованих операцій, сукупний прибуток яких підлягає розподіленню з урахуванням положень п. 39.3.7 цього пункту, ведуть бухгалтерський облік та фінансову звітність на підставі різних форм та методів бухгалтерського обліку, для цілей застосування методу розподілення прибутку бухгалтерська і фінансова звітність повинна бути приведена у відповідність з єдиними методологічними засадами бухгалтерського обліку.

Позивачем для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» у 2017 році, як основний метод було використано метод чистого прибутку (з використанням показника чистої рентабельності).

Водночас, відповідачем у акті перевірки не доведено і документально не підтверджено, що застосований позивачем у 2017 pоці метод чистого прибутку не дає змоги найбільш обґрунтовано встановити відповідність умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки».

Відповідно до п.п. 39.3.6.1 п.п. 39.3.4. п. 39.3 ст. 39 ПК України (в редакції, яка діяла протягом 2017 року) метод чистого прибутку операції полягає у порівнянні чистого прибутку на основі відповідної бази (витрати, продаж, активи), що отримує платник податку у контрольованій операції, з чистим прибутком на основі тієї ж бази у співставній неконтрольованій операції.

Підпунктом 39.3.7.1 п. 39.3 ст. 39 ПК України визначено, що метод розподілення прибутку операції складається з виділення кожному пов`язаному підприємству, що бере участь у контрольованій операції, частини загального прибутку (або збитку), отриманого від такої операції, яку б непов`язане підприємство отримало від участі у співставній неконтрольованій операції.

Якщо сторони контрольованих операцій, сукупний прибуток яких підлягає розподіленню з урахуванням положень підпункту 39.3.7 цього пункту, ведуть бухгалтерський облік та фінансову звітність на підставі різних форм та методів бухгалтерського обліку, для цілей застосування методу розподілення прибутку бухгалтерська і фінансова звітність повинна бути приведена у відповідність з єдиними методологічними засадами бухгалтерського обліку (п.п. 39.3.7.2 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Згідно п.п. 39.3.7.3 п. 39.3 ст. 39 ПК України метод розподілення прибутку може використовуватися, зокрема, але не виключно, у разі наявності:

істотного взаємозв`язку між контрольованими операціями та іншими операціями, що здійснюються сторонами контрольованої операції з пов`язаними з ними особами;

власності (користуванні) сторін контрольованої операції прав на об`єкти нематеріальних активів, що істотно впливають на рівень рентабельності.

Розподілення прибутку між сторонами контрольованих операцій проводиться на підставі результатів оцінки їх вкладу в сукупний прибуток відповідно до критеріїв, що базуються на об`єктивних даних та підтверджуються інформацією у зіставних операціях та/або внутрішніми даними сторін контрольованих операцій з урахуванням виконаних кожною з них функцій, використаних під час здійснення контрольованих операцій активів та прийнятих економічних (комерційних) ризиків, пов`язаних з таким здійсненням (39.3.7.4 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Для цілей п.п. 39.3.7 цього пункту сукупним прибутком всіх сторін контрольованих операцій є сума прибутку від таких контрольованих операцій всіх сторін контрольованих операцій за період, що аналізується. При цьому залишковий прибуток (збиток) визначається як різниця між сукупним прибутком (збитком), отриманим за результатами здійснення контрольованих операцій, та сумою розрахункового прибутку (збитку) всіх сторін контрольованих операцій (39.3.7.5 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Розрахунковий прибуток (збиток) визначається на основі методів, передбачених п.п. 39.3.1.2-39.3.1.4 п. 39.3.1 цього пункту, для кожної особи, що є стороною контрольованих операцій, на основі ринкового діапазону ціни товарів (робіт, послуг) або показників рентабельності для кожної сторони з урахуванням виконаних такою стороною функцій, використаних активів та прийнятих комерційних ризиків, що є типовими для зіставних операцій (39.3.7.6 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Визначення підсумкової величини прибутку (збитку) кожної сторони контрольованих операцій здійснюється шляхом підсумовування відповідних розрахункового прибутку (збитку) і залишкового прибутку (збитку) (39.3.7.7 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Для розподілу між сторонами контрольованих операцій сукупного або залишкового прибутку (збитку) всіх сторін зазначених операцій можуть враховуватися, зокрема, але не виключно, такі показники:

розмір витрат, понесених кожною із сторін контрольованих операцій у зв`язку із створенням нематеріальних активів, використання яких впливає на розмір фактично отриманого прибутку (збитку) від контрольованих операцій;

характеристика персоналу, залученого кожною стороною контрольованих операцій, включаючи його чисельність і кваліфікацію; витрачений персоналом час; обсяг витрат на оплату праці, що мають вплив на розмір фактично отриманого прибутку (понесеного збитку) кожною стороною контрольованих операцій;

ринкова вартість активів, що були використані кожною стороною контрольованих операцій та мали вплив на розмір фактично отриманого прибутку (збитку) контрольованих операцій;

інші показники, які пов`язані з виконанням функцій, використанням активів, прийнятими комерційними ризиками та розміром фактично отриманого прибутку (збитку) кожною стороною контрольованих операцій (39.3.7.8 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Відповідно п.п. 39.5.2.11 п.п. 39.5.2 п. 39.5 ст. 39 ПК України якщо платник податків використав найбільш доцільний метод встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» згідно з критеріями, передбаченими п. 39.3 ст. 39 ПК України, такий метод використовується під час перевірки контролюючим органом. Якщо контролюючим органом доведено, що застосований платником податків метод (комбінація методів) не дає змоги найбільш обґрунтовано встановити відповідність умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки», він має право застосувати інші методи (комбінацію методів) для встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки».

Так вважаючи, що позивачем невірно було застосовано метод чистого прибутку, податковий орган застосував іншу комбінацію методу порівняльної неконтрольованої ціни.

Щодо застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни, суд зазначає наступне.

Метод порівняльної неконтрольованої ціни (далі - ПНЦ) полягає у порівнянні ціни, застосованої у контрольованій операції, з ціною у зіставній (зіставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях), які фактично здійснені платником податків (іншими особами) або на підставі інформації, отриманої з джерел, визначених п.п. 39.5.3 п. 39.5 ст. 39 ПК України (п.п. 39.3.3.1 п. 39.3 ст. 39 ПК України).

Отже, для застосування методу ПНЦ необхідною умовою є наявність зіставних операцій. Водночас, ступінь зіставності характеристик товарів (робіт, послуг) та умов здійснення операцій (обсяги і строки виконання, умови оплати, чинників, що вплинули на формування ціни тощо) має бути високим.

Для контрольованих операцій зіставними можуть бути операції двох видів:

«внутрішні» - Компанія закуповує ідентичні або однорідні товари у незалежних компаній поза межами ринку України або Naftogaz Trading Europe S.A. реалізує ідентичні або однорідні товари незалежній компанії («внутрішні зіставні операції»);

«зовнішні» - треті особи закуповують ідентичні або однорідні товари у незалежних контрагентів поза межами України («зовнішні зіставні операції»).

При цьому комерційні та (або) фінансові умови зазначених операцій мають бути максимально зіставними з комерційними та (або) фінансовими умовами аналізованої операції (або ж повна зіставність таких умов має бути забезпечена за допомогою відповідних коригувань).

Щодо «внутрішніх» зіставних операцій Naftogaz Trading Europe S.A.

Naftogaz Trading Europe S.A. не продає природний газ іншим покупцям, крім позивача. Відтак застосування «внутрішніх» операцій Naftogaz Trading Europe S.A. неможливе.

Щодо «внутрішніх» зіставних операцій НАК «Нафтогаз України» то у 2017 році операції з купівлі природного газу, крім операцій з Naftogaz Trading Europe S.A., позивач також здійснював з контрагентами з Німеччини, Угорщини, Норвегії, Великобританії та ін. (зазначені вище), які є непов`язаними особами.

З огляду на п.п. 39.5.3 п. 39.5 ст. 39 ПК України (джерела інформації, що використовуються для встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки"): Платник податків та контролюючий орган використовують джерела інформації, які містять відомості, що дають можливість зіставити комерційні та фінансові умови операцій згідно з п.п. 39.2.2 п. 39.2 цієї статті, зокрема:

а) інформацію про зіставні неконтрольовані операції платника податків, а також інформацію про зіставні неконтрольовані операції його контрагента - сторони контрольованої операції з непов`язаними особами;

б) будь-які інформаційні джерела, що містять відкриту інформацію та надають інформацію про зіставні операції та осіб;

в) інші джерела інформації, з яких інформація отримана платником податків з дотриманням вимог законодавства та які надають інформацію про зіставні операції та осіб, за умови що платник податків наддасть таку інформацію контролюючому органу;

г) інформацію, отриману контролюючим органом у рамках укладених Україною міжнародних угод.

Компанія для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» потенційно могла б використовувати наявну інформацію про здійснені неконтрольовані операції («внутрішні зіставні операції»), однак умови контрактів з непов`язаними нерезидентами та умови контрактів з Naftogaz Trading Europe S.A., розподіл функцій та ризиків суттєво відрізняються, зокрема, ??контракти з непов`язаними особами передбачають передачу ризику зміни ринкових цін позивача, оскільки встановлюють фіксовані ціни, на відміну від контрактів з Naftogaz Trading Europe S.A., в яких для визначення ціни використовується формульний підхід і основною його складовою є біржові котирування на хабі NCG - отже, ризик перекладається на постачальника.

??Ціни природного газу у контрольованих операціях визначаються виходячи з цін на газовому хабі NCG за період постачання, на відміну від фіксованої ціни в неконтрольованих операціях.

Більшість контрактів з непов`язаними особами укладалися на умовах попередньої оплати, а з NGTE - на умовах оплати після закінчення періоду поставки.

Коригування умов контрактів з непов`язаними особами для приведення їх до зіставності з контрактами з NGTE неможливе, оскільки базуватиметься на значній кількості припущень і невизначеності (адже інформація є закритою), що призведе, у свою чергу, до викривлення результатів.

Таким чином, наявна інформація не дозволяє достовірно визначити вплив вищевказаних факторів для забезпечення зіставності операцій.

Щодо «зовнішніх зіставних операцій», то їх використання також не є можливе, оскільки інформація щодо таких операцій, яка міститься в загальнодоступних джерелах, не дає можливості повністю зіставити комерційні та фінансові умови операцій.

Для розрахунку ціни сторони контрольованих операцій використовували безпосередньо біржові котирування, а саме «Індекс NCG» - середньоарифметичне значення між цінами bid та offer для договорів з постачанням «на наступний день» та «на вихідні» на німецькому газовому хабі NCG, визначені для всіх календарних днів місяця постачання.

Відповідно до вимог п.п. 39.2.1.3 ПК України для контрольованих операцій з вивезення у митному режимі експорту та/або ввезення у митному режимі імпорту товарів, що мають біржове котирування, встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» з метою оподаткування доходів (прибутку, виручки) платників податків, що є сторонами контрольованої операції, здійснюється за методом порівняльної неконтрольованої ціни.

Проте Компанія не зобов`язана прямо використовувати біржові котирування, оскільки природний газ (код товару за УКТ ЗЕД - ) не входить до Переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.16 № 616.

Водночас, можна стверджувати, що використання біржових котирувань для встановлення (визначення) ринкових цін є пріоритетним.

Як вбачається з матеріалів справи, НАК «Нафтогаз України» та Naftogaz Trading Europe SA використовували біржові котирування на газовому хабі NCG як джерело інформації при формуванні ціни купівлі-продажу газу. Проте пряме порівняння цін в Контрольованих операціях із біржовими котируваннями некоректне, оскільки позивач та Naftogaz Trading Europe SA фізично не закуповують природний газ безпосередньо на біржі, а закуповують його в інших постачальників. Ціна газу інших постачальників включає премію постачальника (на покриття витрат, зокрема, на транспортування, фінансування власної діяльності, маржу постачальника та ін.), інформація щодо розміру якої є конфіденційною.

Крім того, слід зазначити, що відсутність методологічних рекомендацій щодо використання біржових котирувань для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» не дозволяє в повній мірі використовувати біржові котирування за методом порівняльної неконтрольованої ціни та є недоцільним.

Отже, хоча метод ПНЦ, згідно з п.п. 39.3.2.1 п. 39.3 ст. 39 ПК України, є першим за пріоритетністю використання при встановленні відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» - платник податку з урахуванням зазначених критеріїв використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, якщо існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни, у випадку здійснення контрольованих операцій з імпорту природного газу з нерезидентом Naftogaz Trading Europe SA такий метод не може застосовуватись через відсутність зіставних неконтрольованих операцій.

Відсутність зіставних неконтрольованих операцій НАК «Нафтогаз України» з імпорту аналогічного товару в період з 01.01.2017 по 31.12.2017, як вже зазначалось, застосування методу ПНЦ вимагає високого ступеня зіставності характеристик товарів (робіт, послуг) та умов здійснення операцій (обсяги і строки виконання, умови оплати, чинників, що вплинули на формування ціни тощо).

Відповідно до п.п. 39.2.2.2 ПК України під час визначення зіставності операцій аналізується, зокрема, стала практика відносин та умови договорів, укладених між сторонами операції, які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг) контрольованої та зіставних операцій.

Відповідно до п.п. 39.2.2.5 ПКУ під час визначення зіставності комерційних та/або фінансових умов зіставних операцій з умовами контрольованої операції також враховуються ризики сторін операції, пов`язані з провадженням господарської діяльності, що впливають на умови операції, зокрема, ризик зміни ринкових цін на придбані товари та інших ринкових умов.

При цьому суд вважає, що ??враховуючи п.п. 39.2.2.2 та п.п. 39.2.2.5 п. 39.2 ст. 39 ПК України, умови контрольованих операцій з придбання природного газу НАК «Нафтогаз України» у Naftogaz Trading Europe S.A. та умови неконтрольованих операцій з придбання природного газу у незалежних постачальників не мають високого ступеня зіставності, тому не можуть бути визнані зіставними.

Застосування методу ПНЦ для обґрунтування умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» є неможливим з огляду на відсутність зіставних неконтрольованих операцій. ??

Ціни в контрольованих операціях визначалися на основі фактичних біржових котирувань на газовому хабі NCG та повністю відповідали ринковим цінам, які склалися в період поставки.

Крім того, відповідно до умов, передбачених індивідуальними договорами з Naftogaz Trading Europe S.A., оплата за природний газ в контрольованих операціях здійснювалась після закінчення періоду поставки.

Водночас з більшістю інших постачальників в неконтрольованих операціях - на умовах 100% попередньої оплати.

Враховуючи велику кількість покупців та продавців природного газу та незадовільну історію розрахунків з Компанією за реалізований газ, для поповнення обігових коштів для розрахунків з незалежними продавцями природного газу, Нафтогаз змушений залучати значні суми кредитів, що призводить до додаткових витрат Компанії на їх обслуговування.

В межах контрольованих операцій Компанія отримує природний газ на умовах оплати після періоду поставки, що дозволяє заощаджувати обігові кошти та не залучати кредити або залучати їх на менший строк, оскільки розрахунки споживачів України за природний газ теж здійснюються після місяця постачання.

В акті перевірки контролюючий орган зазначив, що умови придбання природного газу в контрольованих операціях за своїми характеристиками є співставними з імпортними операціями покупки аналогічного товару від європейських постачальників газу в неконтрольованих операціях, оскільки позивач зробив внесок в статутний капітал Naftogaz Trading Europe S.A. і таким чином здійснила передплату за природний газ.

Однак на думку суду зазначені твердження є помилковим, з огляду на те, що формування статутного капіталу Naftogaz Trading Europe S.A. є обов`язком позивача, оскільки 100% корпоративних прав належить НАК «Нафтогаз України» та жодним чином не стосується Контрольованих операцій із закупівлі природного газу.

Загальна вартість придбаного Компанією природного газу в межах контрольованих операцій у 2017 році склала 43 898 742,45 євро, що в 4 рази перевищує статутний капітал Naftogaz Trading Europe S.A.. Naftogaz Trading Europe S.A., як окрема юридична особа, використовує статутний капітал у своїй господарській діяльності згідно зі статутом.

Таким чином, умови оплати в контрольованих та неконтрольованих операціях відмінні (не зіставні), а проведення коригування цих умов для забезпечення зіставності не є можливим.

В рамках контрольованих операцій ціна закупівлі природного газу в Naftogaz Trading Europe S.A. у 2017 році встановлювалась за формулою, в якій визначальним компонентом є середня ціна газу, що склалася на газовому хабі NCG протягом місяця, в якому здійснюється поставка, та розрахункової націнки Naftogaz Trading Europe S.A. 1,7 Євро/МВт-год за даними інформаційного терміналу Bloomberg, оскільки цей хаб був визначений пріоритетним при розрахунку цін реалізації природного газу на території України.

Слід також зазначити, що 01.10.2015 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 758 «Про затвердження Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу (відносини у перехідний період)» (яка відповідно до рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.03.2019 (справа № 826/9665/16) визнана нечинною) (далі Постанова № 758).

Вказаною постановою Уряд поклав на Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" спеціальні обов`язки щодо формування ресурсів природного газу для побутових споживачів, релігійних організацій, виробників теплової енергії та деяких інших споживачів природного газу.

Відповідно до п. 12 Постанови № 758 роздрібні ціни на природний газ для побутових споживачів та релігійних організацій (крім обсягів, що використовуються для провадження їх виробничо-комерційної діяльності) розраховуються за такою формулою:

Цр = (Цопт+Вп+Тт+Тр) х Кпдв (гривень за 1000 куб. метрів),

де Цр - роздрібна ціна на природний газ для побутових споживачів або релігійних організацій (крім обсягів, що використовуються для провадження їх виробничо-комерційної діяльності);

Цопт - регульована оптова ціна на природний газ для постачальника природного газу на території ліцензованої діяльності з розподілу природного газу, що розраховується за такою формулою:

Цопт = (ЦNCGKGCVКєвро/дол.США) + (СфKGCVКєвро/дол.США) +

+ (ТВімп х KGCV х Кєвро/дол.США) + ТвхГТС х Кдол.США

(гривень за 1000 куб. метрів),

де ЦNCG - ціна імпортованого природного газу на німецькому газовому хабі (NCG), визначена згідно з даними агентства Platts European Gas Daily, розділ Platts European assessments, NetConnect Germany, яку надає суб`єкт ринку природного газу, на якого покладені спеціальні обов`язки;

KGCV - коефіцієнт, який відображає значення співвідношень одиниць енергії (МВтг) та об`єму (1000 куб. метрів) і визначається відповідно до інформації, наведеної на офіційному веб-сайті оператора газотранспортної системи Словаччини компанії Eustream, a. s., який надає суб`єкт ринку природного газу, на якого покладені спеціальні обов`язки;

Кєвро/дол.США - крос-курс євро до долара США, за даними агентства Bloomberg;

Сф - прогнозна вартість транспортування природного газу від німецького газового хабу (NCG) до віртуальної торгової точки на території Словаччини, що визначається як найменша з двох величин: діючих тарифів європейських операторів газотранспортних систем або різниці в цінах на природний газ на віртуальній торговій точці на території Словаччини та на німецькому газовому хабі (NCG), яку надає суб`єкт ринку природного газу, на якого покладені спеціальні обов`язки.

Також, 21.02.2017 Кабінетом Міністрів України було внесено зміни до Постанови № 758, а саме доповнено її п. 12-1, який передбачав, зокрема, що розрахункова гранична роздрібна ціна на природний газ для побутових споживачів з метою дотримання паритету середньозваженої оптової ціни газу до ціни імпорту газу обчислюється на підставі показників середньомісячних значень цін на газ на німецькому газовому хабі (NCG) з урахуванням транспортних витрат до західного кордону України та тарифу на вхід в газотранспортну систему України в доларах США за середньомісячним курсом долар США/євро спот, перераховується у гривню за офіційним курсом Національного банку за другий та третій місяці поточного газового півріччя з урахуванням тарифів на транспортування і розподіл природного газу, торгової націнки постачальника природного газу, податку на додану вартість, які діють у періоді перерахунку.

Відповідно до Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.03.2017 № 187 (яке було чинне у продовж спірного періоду, далі - Положення), розрахунок значення ціни газу на рівні імпортного паритету на період з 01.10.2017 до 01.11.2018 за розрахунковий період, який становить 12 календарних місяців до місяця проведення розрахунку (червень 2016 року - травень 2017 року), здійснюється до 01.07.2017 за такою формулою:

Ціп = (ЦNCG ? КGCV ? Кєвро/дол. США) + (Сф ? КGCV ? Кєвро/дол. США) +

+ (ТВімп ? КGCV ? Кєвро/дол. США) + ТвхГТС ? Кдол. США

(гривень за 1000 куб. метрів),

де Ціп - ціна газу на рівні імпортного паритету (без урахування податку на додану вартість);

ЦNCG - середнє значення ціни природного газу за розрахунковий період на німецькому газовому хабі (NCG), визначене згідно з даними компанії Platts, видання Platts European Gas Daily, розділ Platts European assessments, NetConnect Germany, євро/МВт·год;

КGCV - коефіцієнт, який відображає співвідношення одиниць енергії (МВт·год) та об`єму (1000 куб. метрів) і визначається відповідно до інформації, наведеної на офіційному веб-сайті оператора газотранспортної системи Словаччини компанії Eustream, a. s., середнє значення за розрахунковий період;

Кєвро/дол. США - курс євро до долара США, за даними агентства Bloomberg, середнє значення за розрахунковий період, доларів США за 1 євро;

Сф - середнє значення за розрахунковий період вартості транспортування природного газу від німецького газового хабу (NCG) до віртуальної торгової точки на території Словаччини, що визначається як найменша з двох величин: діючих тарифів європейських операторів газотранспортних систем або різниці в цінах на природний газ на віртуальній торговій точці на території Словаччини та на німецькому газовому хабі (NCG), яка визначена за результатами аналізу фактичних даних за рік, що передував року, в якому здійснюється розрахунок, євро/МВт·год.

Крім цього, у Положенні зазначено, що якщо ціна газу, розрахована на рівні імпортного паритету станом на 01.07.2017, перевищує більше ніж на 10% діючу ціну, то у період з 01.10.2017 до 01.08.2018 ціна продажу (постачання) газу позивачем для побутових споживачів, релігійних організацій та виробників теплової енергії дорівнюватиме розрахованій ціні газу на рівні імпортного паритету.

Таким чином, в контрольованих операціях ризик зміни ринкових цін на природний газ для Компанії відсутній, оскільки ціни закупівлі та продажу визначаються за однаковим принципом та однаковими основними параметрами.

В рамках неконтрольованих операцій ризик зміни ринкових цін на природний газ для НАК «Нафтогаз України» досить суттєвий, оскільки у разі зниження ціни на газовому хабі NCG в період постачання (як видно на прикладах цін у червні 2017 в Контрольованих та неконтрольованих операціях) Компанія змушена була реалізовувати природний газ на території України згідно із зазначеними постановами Уряду за цінами, розрахованими на даних середньомісячних значень цін на газ на німецькому газовому хабі (NCG).

Щоб нівелювати ризик зміни ринкових цін на природний газ на європейському ринку, а отже і можливих збитків при операціях купівлі та продажу газу, позивачем було запроваджено різні підходи до ціноутворення в контрольованих та неконтрольованих операціях.

Виходячи з умов контрольованих і неконтрольованих операцій та положень ст. 39 ПК України, на думку суду обраний нею метод чистого прибутку з використанням показника чистої рентабельності витрат є найбільш доцільним, оскільки метод чистого прибутку використовується, зокрема, у разі відсутності або недостатності інформації, на підставі якої можна обґрунтовано зробити висновок про достатній рівень зіставності комерційних та (або) фінансових умов контрольованої і зіставних операцій при використанні інших методів.

Так, є найбільш повна та документально підтверджена інформація про фінансові показники контрольованої операції, які використовуються для розрахунку показника рентабельності витрат. ??Показник чистої рентабельності витрат усуває можливі відмінності у політиці бухгалтерського обліку Naftogaz Trading Europe S.A. та зіставних компаній, а саме, можливу наявність різних підходів до відображення певних видів витрат.

Базова вартість ціни природного газу фактично підтверджена біржовими ??коригуваннями.

Naftogaz Trading Europe S.A. придбає продукцію від непов`язаних осіб, і її вартість сформована на ринкових умовах та здійснює продаж природного газу на користь пов`язаної особи.

За методом чистого прибутку, що був використаний позивачем, ринковий діапазон чистої рентабельності витрат зіставних компаній згідно з «середньозваженим» підходом становить від 0,59% до 2,00%.

Значення показника чистої рентабельності витрат Naftogaz Trading Europe S.A. становить 0,34%, що нижче ринкового діапазону рентабельності, відтак відхилення від ринкового діапазону рентабельності не призводить до заниження Компанією суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.

Отже, обсяг оподатковуваного прибутку, отриманого НАК «Нафтогаз України» за результатом здійснення контрольованих операцій з Naftogaz Trading Europe S.A., відповідає принципу "витягнутої руки", оскільки умови зазначених операцій не відрізняються від умов, що застосовуються між непов`язаними особами у співставних неконтрольованих операціях.

Враховуючи вищезазначене, контролюючий орган безпідставно стверджує про порушення НАК «Нафтогаз України» вимог п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134, п.п. 39.1.2, п.п. 39.1.3 п. 39.1 ст. 39 ПК України у зв`язку з чим протиправно збільшило суму податкового зобов`язання за платежем «податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності» за 2017 рік у сумі 20 667 524,00 грн та, як наслідок, застосувало штраф у розмірі 25 відсотків від суми грошового зобов`язання за умисне вчинення податкового правопорушення у сумі 5 166 881,75 грн.

Суд також звертає увагу, що п. 56 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України встановлює, що проведення перевірок, які були розпочаті до 01.01.2021, розгляд заперечень платників податків до актів (довідок) таких перевірок, прийняття за їх результатами податкових повідомлень-рішень, а також їх оскарження здійснюються за правилами цього Кодексу, що діяли до 01.01.2021.

Водночас штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм п. 7 цього підрозділу) - п. 11 розділу ХХ Прикінцевих положень ПК України.

Як вбачається з акту перевірки № 305/31-00-25-01/20077720 її було розпочато 27.06.2019, відповідно, незважаючи на те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято 15.07.2021, його прийняття мало здійснюватися за правилами ПК України, що діяли до 01.01.2021, що також свідчить про невідповідність прийнятого податкового повідомлення рішення вимогам ПК України і як наслідок про його протиправність.

Суд також враховує встановлений ст. 3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

У практиці Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), зокрема, у справах «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine), у рішення від 14.10.2010 та «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine), у рішення від 07.07.2011 Європейський Суд з прав людей дійшов висновку що, по-перше, національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту осіб від свавільного втручання у права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги податкового законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника, коли в його справі національне законодавство припускало неоднозначне трактування.

У зв`язку з викладеним, протиправне винесення податковим органом оскаржуваних податкових повідомлень-рішень становить втручання у мирне володіння майном суб`єкта господарювання, що порушує ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конфенція).

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland).

Суд акцентує увагу на приписах ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідно до якої в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, всупереч наведеним вимогам відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки про порушення позивачем вимог податкового законодавства і не довів правомірності оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, у зв`язку із чим останні підлягають скасуванню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. При цьому згідно практики ЄСПЛ та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, відповідно до якого з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994).

Частиною 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів суду правомірність своїх дій щодо визначення суми грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств у вигляді спірних податкових повідомлень-рішень від 15.07.2022 № 1.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позивачем при поданні даного адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 24 810,00 грн (платіжне доручення № від 19.08.2022 на суму 2 481,00 та № від 08.09.2022 на суму 22 329,00), суд вважає за необхідне стягнути дану суму на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 73 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків від 15.07.2022 № 1.

Стягнути на користь Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" () судові витрати у розмірі 24 810 (двадцать чотири тисячі вісімсот десять) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.