Справа № 640/17669/21
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Мельничука В.П., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Куць М.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року, суддя Кушнова А.О., за клопотанням представника позивача - адвоката Лященко Аліни Михайлівни про постановлення окремої ухвали щодо виконання судового рішення, поданого в порядку статті 383 КАС України, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив: зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 з урахуванням верховенства закону та на підставі приписів ст. ст. 43, 51, 63 Закону України № 2262-ХІІ, ст. 9 Закону № 2011-ХІІ підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлену довідку станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення старшого інспектора оперативно-аналітичного відділу штабу Генеральної військової інспекції при Президенті України ОСОБА_1 , посада якого прирівняна до посади завідувача самостійного відділу Адміністрації Президента України, за формою згідно з додатком 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в його редакції до 05.03.2019, з обов`язковим урахуванням у ній надбавки за особливий характер служби, згідно з Указом Президента України від 20.11.1996 № 1106/96 «Про грошове забезпечення військовослужбовців Генеральної військової інспекції», посадового окладу 14362,50 грн на підставі Постанови КМУ № 102 від 06.02.2019 та інших основних і додаткових видів грошового забезпечення, установлених для військовослужбовців ЗСУ постановою КМУ № 704 від 30.08.2017, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії Позивача.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року у справі №640/9972/20 адміністративний позов задоволено частково.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за аналогічною або прирівняною посадою станом на 05.03.2019, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру його пенсії.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 у розмірі 908,00 (дев`ятсот вісім) гривень.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 лютого 2023 року апеляційну скаргу задоволено частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року - скасовано та ухвалено постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про зобов`язання вчинити дії - задоволено частково.

Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 для перерахунку його пенсії.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за посадою завідувача самостійного відділу Адміністрації Президента України, за формою згідно з додатком 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в редакції до 05.03.2019, із зазначенням у такій довідці надбавки за особливий характер служби, згідно з Указом Президента України від 20.11.1996 № 1106/96 «Про грошове забезпечення військовослужбовців Генеральної військової інспекції», посадового окладу в розмірі 14362,50 (чотирнадцять тисяч триста шістдесят дві гривні та п`ятдесят копійок) грн та інших основних і додаткових видів грошового забезпечення, установлених для військовослужбовців, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним витрати на сплату судового збору в розмірі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят) грн за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ).

На виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2023 у справі №640/17669/21 ІНФОРМАЦІЯ_2 підготовлено та направлено до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 27.02.2023 №06/2950 за посадою завідувача самостійного відділу Адміністрації Президента України, за формою згідно з додатком 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в редакції до 05.03.2019, із зазначенням у такій довідці посадового окладу в розмірі 14362,50 грн, окладу за військовим званням (полковник) в розмірі 1480,00 грн, надбавки за вислугу років (50%) в розмірі 7921,25 грн, надбавки за службу в умовах режимних обмежень (15%) - 2154,38 грн, премії (10%) - 1436,25 грн.

При цьому, надбавку за особливості проходження служби та надбавку за особливий характер служби у нову довідку від 27.02.2023 №06/2950 ІНФОРМАЦІЯ_2 не включено.

Не погоджуючись з таким виконанням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2023 у справі №640/17669/21, позивач через свого представника - адвоката Лященко А.М. подав до Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" 25.09.2023 клопотання (у порядку статті 383 КАС України) з вимогою постановити окрему ухвалу, якою:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які вчинені на виконання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, які вчинені на виконання рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2023 року у справі №640/17669/21, які полягають у не підготовці та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 із зазначенням у такій довідці надбавки за особливий характер служби та інших основних і додаткових видів грошового забезпечення, встановлених для військовослужбовців, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 вжити заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню Закону, яке полягає у не підготовці та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 із зазначенням у такій довідці надбавки за особливий характер служби та інших основних і додаткових видів грошового забезпечення, встановлених для військовослужбовців, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 подати до суду відповідь про виконання вказівок окремої ухвали протягом тридцяти днів з дня отримання копії такої ухвали суду.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

11.07.2024 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу разом із клопотанням представника позивача - адвоката Лященко А.М. від 25.09.2023 про постановлення окремої ухвали, поданої в порядку статті 383 КАС України, щодо виконання судового рішення в адміністративній справі №640/17669/21, передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року клопотання представника позивача - адвоката Лященко А.М. від 25.09.2023 про постановлення окремої ухвали в порядку статті 383 КАС України щодо виконання судового рішення в адміністративній справі №640/17669/21, подане через підсистему "Електронний Суд", - повернуто без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що заявником не дотримано вимог пунктів ч. 9 ст. 44, ч. 1 ст. 167 КАС України, оскільки представником позивача не надано доказів направлення на адресу відповідача вказаного клопотання та доданих до нього документів, зокрема, квитанції про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС - ІНФОРМАЦІЯ_1 , або копії листа з описом вкладення, направленого на адресу відповідача (у разі відсутності зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС).

Колегія суддів не погоджується із висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

За змістом ч. 2 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Статтею 370 КАС України передбачено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі № 806/2143/15 (адміністративне провадження № К/9901/5159/18) звертав увагу, що статті 382 і 383 Кодексу адміністративного судочинства України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Частиною 1 ст. 383 КАС України передбачено, що особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 383 КАС України у такій заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява; 2) ім`я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 3) ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 4) ім`я (найменування) третіх осіб, які брали участь у розгляді справи, поштова адреса, номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 5) номер адміністративної справи; 6) відомості про набрання рішенням законної сили та про наявність відкритого касаційного провадження; 7) інформація про день пред`явлення виконавчого листа до виконання; 8) інформація про хід виконавчого провадження; 9) документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати за подання відповідної заяви; 10) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Згідно з частиною 6 статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

З системного аналізу вищезазначених норм права випливає, що правовий інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого унормований у тому числі і приписами статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача.

Крім того, суд зазначає, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом (частина третя статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України).

В цьому випадку питання встановлення судового контролю ініційоване позивачем шляхом подання відповідної заяви через підсистему «Електронний суд».

Статтею 167 КАС України встановлені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, відповідно до частини першої якої будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно з частиною другою цієї статті якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Положеннями статті 18 КАС України врегульоване питання функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційна системи, відповідно до частини четвертої якої Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно з частиною п`ятою статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною шостою статті 18 КАС України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів) визначає Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затверджене рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС).

Пунктом 16 підрозділу 1 «Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про ЄСІТС передбачено, що процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Згідно з пунктом 17 підрозділу 1 «Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 25 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про ЄСІТС передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Згідно з пунктом 27 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Відповідно до пункту 29 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про ЄСІТС у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Відтак, якщо інші учасники справи мають зареєстрований електронний кабінет, то функціонал Електронного суду мав в автоматичному режимі надати суду та позивачу доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих позивачем до суду документів.

20 липня 2023 року було опубліковано Закон України від 29 червня 2023 року №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі, що забезпечує обмін документами». Цей закон визначив обов`язок для адвокатів, виконавців, нотаріусів, арбітражних керуючих та юридичних осіб реєструватися і використовувати електронні кабінети у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Разом з тим, обов`язкова наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі діє з 18 жовтня 2023 року для адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, органів державної влади та інших державних органів, органів місцевого самоврядування.

Отже, на момент подання клопотання від 25.09.2023 про постановлення окремої ухвали щодо виконання судового рішення, поданого в порядку статті 383 КАС України у відповідача не було обов`язку мати електронні кабінети у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

При цьому, до апеляційної скарги позивачем надано докази направлення ІНФОРМАЦІЯ_1 заяви поданої у порядку ст. 383 КАС України, а саме: опис вкладення у цінний лист №075 від 25.09.2023, інформація про відправлення від 25.09.2023, фіскальний чек від 25.09.2023.

Таким чином, позивачем надано докази направлення на адресу відповідача вказаного клопотання від 25.09.2023 та доданих до нього документів.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про встановлення судового контролю, у зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції про повернення заяви про встановлення судового контролю має бути скасована.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції при постановленні ухвали неповне з`ясовані обставини, що мають значення для справи, та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року скасувати.

Направити справу № 640/177669/21 до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду клопотання про постановлення окремої ухвали щодо виконання судового рішення, поданого в порядку статті 383 КАС України.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Мельничук В.П.

Кобаль М.І.