Справа № 990/35/25
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 лютого 2025 року

м. Київ

справа №990/35/25

адміністративне провадження №П/990/35/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М., Єресько Л.О., Радишевської О.Р.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення шкоди,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Верховного Суду з адміністративним позовом до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, в якому просить:

1) визнати протиправною бездіяльність Президента України, Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо не розгляду (не належному розгляду- спотворенню) заяв до них від 25 вересня 2024 року та 04 грудня 2024 року,

- зобов`язати Президента України, Верховну Раду України, Вищу раду правосуддя, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, розглянути належним чином заяви до них від 25 вересня 2024 року та 04 грудня 2024 року, та на кожну вимогу заяв надати обґрунтовану відповідь:

- вжити заходи щодо виконання органами досудового розслідування (ГПУ - САП - СБУ - НАБУ-ДБР) своїх посадових обов`язків по розслідуванні вчинених щодо позивача злочинів, виконання рішення суду щодо проведення розслідування за його заявами про злочини;

- за позбавлення позивача конституційних прав судді та громадянина на захист державою від скоєних щодо нього злочинів: крадіжка грошового забезпечення судді, перешкоджання у здійсненні правосуддя, заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, злочинне звільнення з посади судді, з метою помсти, тощо, притягнути керівництво ОДР до відповідальності, звільнивши з займаних посад за службовою невідповідальністю;

- вжити заходи щодо вжиття заходів безпеки щодо нього;

2) відшкодувати шкоду завдану позивачеві не розглядом (неналежним розглядом - спотворенням) моїх заяв від 25 вересня 2024 року та 04 грудня 2024 року:

- Президентом України Зеленським В.О. у розмірі - 323 881566,72 грн., моральної шкоди;

- Верховною Радою України у розмірі - 338 291551,68 грн. моральної шкоди , та 14 074 992 грн. матеріальної шкоди ;

- Вищою радою правосуддя у розмірі - 323 881566,72 грн. моральної шкоди, та 14 074 992 грн. матеріальної шкоди;

В обґрунтування позовної заяви, позивач зокрема, вказує, що він 25 вересня 2024 року та 04 грудня 2024 року вчергове звернувся до відповідачів з заявами. Станом на день звернення до суду, вказані заяви належним чином відповідачами не розглянуті.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 січня 2025 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Жук А.В. - головуючий суддя, судді: Єресько Л.О., Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М., Радишевської О.Р.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на те, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 КАс України.

Частиною п`ятою статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до статті 1 КАС України цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

За змістом частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи 1) щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності Центральної виборчої комісії (крім визначених частиною четвертою цієї статті), дій кандидатів на пост Президента України, їх довірених осіб; про заборону політичної партії, передбачені статтею 289-3 цього Кодексу; щодо оскарження рішень Національного агентства з питань запобігання корупції про відмову у наданні державного фінансування статутної діяльності політичної партії або про зупинення (припинення) державного фінансування статутної діяльності політичної партії.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю (частина перша статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України).

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів передбачені статтею 266 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 266 КАС України, зокрема частиною першою цієї статті, встановлено, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат; 5) законності бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

Також, пунктом 4 частини другої статті 245 КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, виходячи з наведеного, зобов`язання суб`єктів владних повноважень вчинити певні дії є способом відновлення права особи, порушеного діями чи бездіяльністю таких осіб, які вона просить визнати протиправними.

При цьому, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду.

Таким чином, дії чи бездіяльність Президента України, Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України можуть бути предметом розгляду адміністративного суду на відповідність їх законам України у разі якщо ними порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.

Позовна заява не відповідає вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, а саме - позивач не конкретизував зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Таким чином, позивачу слід належним чином конкретизувати позовні вимоги щодо кожного з відповідачів. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач судовий збір не сплатив, а в свою чергу зазначив, що згідно пункту 13 частини 2 статті З Закону України «Про судовий збір», судовий збір по даній категорії справ не справляється.

Так, що згідно пункту 13 частини 2 статті З Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання зокрема, клопотання про визнання і виконання рішення іноземного суду відповідно до міжнародного договору України, згоду на обов`язковість якого надано Верховною Радою України та яким не передбачено плату під час звернення до суду, подання апеляційної та касаційної скарг у таких справах.

В той же час, позивач звернувся до Верховного Суд з позовною заявою про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення шкоди. Позивач пов`язує бездіяльність відповідачів з неналежним, на його думку, розглядом заяв від 25 вересня 2024 року та 04 грудня 2024 року. Зазначені заяви безпосередньо не стосуються виконання рішення іноземного суду, про який іде мова в пункті 13 частини 2 статті З, Закону України «Про судовий збір»

Отже, заявлені в цій справі позовні вимоги ОСОБА_1 не охоплюються визначеними в пункті 13 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» передумовами для звільнення від сплати судового збору, а тому позивач не звільнений від сплати судового збору за подання цього позову.

Так, підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

У позовній заяві позивач визначив ціну позову у розмірі 1 338 086 235 грн 85 коп. та заявив дві вимоги немайнового характеру, одна з яких є похідною.

Отже, при поданні позовної заяви судовий збір підлягає сплаті у сумі 16351,20 грн ((1 338 086 235 грн 85 коп. х 1%, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) + (3028 грн х 0,4)).

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи викладене, позовну заяву, слід залишити без руху з наданням десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання документа, що підтверджує сплату судового збору у цій справі у сумі 16351,20 грн або доказів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону;

- привести позовну заяву у відповідність з процесуальним законодавством, а саме належним чином конкретизувати позовні вимоги щодо кожного з відповідачів.

Керуючись статтями 161, 169, 243, 248, 264, 266 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, Верховної Ради України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення шкоди, -залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом:

- надання документа, що підтверджує сплату судового збору у цій справі у сумі 16351,20 грн або доказів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону;

- привести позовну заяву у відповідність з процесуальним законодавством, а саме належним чином конкретизувати позовні вимоги щодо кожного з відповідачів.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук

Н.М. Мартинюк

Ж.М. Мельник-Томенко

Л.О. Єресько

О.Р. Радишевська ,

Судді Верховного Суду