Справа № 400/7561/23
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/7561/23

Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О. Місце ухвалення рішення: м. Миколаїв
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А.І.

Ступакової І.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Дарісбуд" до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень; зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

ТОВ "Дарісбуд" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Koмісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному peєстpi податкових накладних від 14.03.23 р. № 6034 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Koмісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному peєстpi податкових накладних від 06.04.23 р. № 7773 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ним відповідачу надавались пояснення та всі необхідні документи, які спростовують висновок відповідача щодо наявності критеріїв ризиковості відносно позивача, відтак спірне рішення є протиправним і підлягає скасуванню.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року позов товариства з обмеженою відповідальністю Дарісбуд задоволено.

Визнано протиправними та скасовано рішення Koмісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному peєстpi податкових накладних від 14.03.23 р. № 6034, від 06.04.23 р. № 7773 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Волинській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю Дарісбуд з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю Дарісбуд судовий збір в сумі 5 368 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що ГУ ДПС у Волинській області було чітко зазначено з яких підстав платника віднесено до критеріїв ризиковості, а саме ненадання платником інвентаризаційних описів. При цьому платник надавав інші документи, а надання інвентаризаційних описів було проігноровано. Проведеним аналізом фінансово-господарської діяльності ТОВ "ДАРІСБУД" встановлено, що товариством впродовж 2022 року, а саме 04.07.2022, 15.07.2022 та 16.11.2022 зареєстровано на реалізацію лише 3 податкові накладні на надання послуг з поточного та капітального ремонту приміщень, не маючи при цьому необхідних ресурсів, в т.ч. основних засобів та трудових ресурсів. Відповідно до протоколу засідання Комісії №53 від 14.03.2023, за розглядом наданих платником документів, члени Комісії дійшли висновку, що надані документи є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості здійсненних операцій ТОВ «ДАРІСБУД», а саме відсутні: - розрахункові документи по операціях з транспортування будматеріалів; - документи складського обліку, інвентаризаційні відомості; - первинні документи щодо зберігання. З огляду на вищевикладене, Комісією прийнято Рішення від 14.03.2023 №6034 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, підстава п.8 Критеріїв ризиковості платника податку

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач є юридичною особою, запис про проведення державної реєстрації до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 16.12.2020. Видами діяльності є 43.99 інші спеціалізовані будівельні роботи, 42.21 будівництво трубопроводів.

Позивач має ліцензію на здійснення будівельних робіт від 12.02.20 р., видану Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

Для здійснення фінансово-господарської діяльності позивач використовує орендовані нежитлові приміщення, також в господарській діяльності використовує нежитлове складське приміщення відповідно до договору оренди. Крім того, у позивача наявні власні та орендовані машини і механізми.

14.10.22 р. між Товариством та МКП Миколаївводоканал укладено договір підряду № 14/10, загальна вартість робіт за договором склала 35 309 481,32 грн.

Для виконання робіт позивачем було залучено підрядника і укладено договір з ТОВ Будівельна фірма Споруда № 14/10 від 14.10.22 р., яка в свою чергу має трудові та матеріальні ресурси для виконання робіт. Виконання робіт підтверджується відповідними актами виконаних робіт.

Для виконання робіт субпідрядником позивач придбав товарно-матеріальні цінності (труби, засувки, затвори, фланці) на суму 17 489 204,04 грн. станом на 31.12.22 р., що підтверджується первинним документами, а саме видатковими накладними, товарно-транспортними накладними.

В результаті проведених робіт/наданих послуг, Товариством сформовано та направлено на реєстрацію податкові накладні № 2 від 15.12.22 р., № 3 від 28.12.22 р., № 4 від 28.12.22 р., № 6 від 29.12.22 р., № 7 від 29.12.22 р., № 8 від 30.12.22 р., № 9 від 30.12.22 р., які були зупинені.

На підтвердження реальності господарських операцій позивачем було надано податковому органу разом з поясненням: договори оренди нежитлових приміщень, докази наявності матеріальних та трудових ресурсів, платіжні доручення, товарно транспортні накладні.

Відповідачем було прийнято рішення від 19.06.23 р.: № 9016861/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 15.12.22 р.; № 9016862/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 28.12.22 р.; № 9016856/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 28.12.22 р.; № 9016857/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 6 від 29.12.22 р.; № 9016858/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 7 від 29.12.22 р.; № 9016860/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 8 від 30.12.22 р.; № 9016859/43412472 про відмову у реєстрації податкової накладної № 9 від 30.12.22 р., а також рішення з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному peєстpi податкових накладних від 14.03.23 р. № 6034 та від 06.04.23 р. № 7773 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до змісту рішень, у зв`язку з виявленням обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, підставою зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У графі Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, вказано: відсутні розрахункові документи по операціях з транспортування будматеріалів, документи складського обліку, інвентаризаційні відомості, складські документи, первинні документи щодо зберігання, розрахунковий документ.

Крім того, зазначено коди податкової інформації: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції), 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостовірності) місць їх зберігання; 13 - придбання товарів (послуг) у платників податку, щодо яких прийнято рішення відповідність критеріям ризиковості.

Позивач вважає внесення його в реєстр ризикових платників, за своїм характером - необґрунтованим, а рішення контролюючого органу такими, що суперечить вимогам діючого податкового законодавства та протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що висновок відповідача про відповідність позивача критеріям ризиковості не ґрунтуються на доказах, а лише є припущеннями, тоді як позивач надав до суду докази на спростування зазначеного висновку податкового органу, а тому прийшов до висновку, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а отже про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення та зобов`язання ГУ ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції та доводам апеляційної скарги колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 визначено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Наказом ДПС України від 11.01.2023 року №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації» затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема:

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, якi необхідні для здійснення господарської операції)

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостовірності) місць їх зберігання;

13 - придбання товарів (послуг) у платника(iв) податку, щодо якого(их) прийняте рiшення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

-договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності /невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність /невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Системний аналіз вищевикладених законодавчих приписів свідчить про те, що законодавцем установлено певну послідовність дій щодо прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Зокрема, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної /розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Так, судом апеляційної інстанції установлено, що 14.03.23 р. та 06.04.2023 Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Волинській області, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, прийняла рішення №6034 та № 7773, яким позивача на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні №6034 зазначено, що підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є:

07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостовірності) місць їх зберігання; 13 придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, взята контролюючим органом за період з 01.12.2022 року по 31.12.2022 року.

У рішенні №7773 зазначено, що підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є:

07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);

13 придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, взята контролюючим органом за період з 01.12.2022 року по 31.12.2022 року.

У зв`язку з цим, позивача визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Як вже зазначалося, додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість передбачено наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, вказаний акт індивідуальної дії суб`єктом владних прийнято у зв`язку з наявністю у контролюючого органу податкової інформації.

Враховуючи те, що збір податкової інформації, відповідно до статті 72 ПК України, є різноманітним, а сама інформація є об`ємною, зазначення в рішенні Комісії підстави його прийняття має бути чітким, що надаватиме платнику податків можливість визначитися з переліком документів для надання Комісії на спростування вказаного рішення, а у разі неприйняття позитивного для платника рішення - оскаржити його з наведенням відповідних мотивів.

У спірних рішеннях Комісії №138565, у графі "Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено: Тип операції придбання; період здійснення господарської операції - з 01.12.2022 року по 31.12.2022 року, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 4016,,,7307,8481,7305,2505,8311 податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 40843719, 31448144.

Тож очевидним є факт відсутності в оскаржуваному рішенні конкретики щодо суті ризиковості, пояснень чому вся господарська діяльність позивача є ризиковою, вказівки на конкретну ризикову операцію та/або податкову накладну платника, в якій були зафіксовані такі операції або назви контрагентів, які брали участь у її здійсненні.

Відповідачем також не надано доказів того, що товариство задіяне у проведенні ризикових операцій.

Форма рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості, затверджена у Додатку 4 до Порядку №1165, передбачає обов`язковість, у разі відповідності пункту 8 критеріям ризиковості, розшифрування яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідного рішення.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом як конкретного критерію ризиковості так і обов`язково розшифрування податкової інформації, яка стала підставою для віднесення такого платника до переліку ризикових, у разі застосування п.8 Критеріїв ризиковості.

В іншому випадку, у разі відсутності конкретизації підстав для прийняття рішення, вказане призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання визначено переліку документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 та від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Враховуючи правові висновки Верховного Суду наведені зокрема у постановах від 02.04.2020 р. у справі № 160/93/19, від 04.06.2020 р. у справі № 340/422/19, від 16.04.2021 р. у справі № 813/1301/15 апеляційний суд вважає за доцільне також зауважити, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

У постанові від 22.07.2021 у справі № 520/480/20 Верховний Суд зауважив, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

При цьому, зазначення контролюючим органом кодів податкової інформації не є свідченням дотримання відповідачем вимог Порядку №1165, оскільки визначені контролюючим органом коди повинні гуртуватися на податковій інформації, яка, в свою чергу, повинна бути розшифрована в рішенні про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості.

У пункті 71 рішення у справі Булвес АД проти Болгари Європейського суду з прав людини дійшов такого висновку: ... «Суд вважає, що компанія-заявник не повинна нести відповідальність за наслідки невиконання постачальником його обов`язків щодо своєчасного декларування податку на додану вартість і, як наслідок, сплачувати податок на додану вартість повторно разом із пенею. Суд вважає, що такі вимоги прирівнюються до надзвичайного обтяження для компанії-заявника, що порушило справедливий баланс, який повинен був підтримуватися між вимогами загальних інтересів та вимогами захисту права власності ...».

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах «Бізнес Супорт Центр» проти Болгарі ї» (2010 рік, заява № 6689/03), «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява № 36985/97), «Полторацький проти України» від 29.04.2003 (заява № 38812/97), дійшов висновку про правило «індивідуальної юридичної відповідальності», тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже, Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

В свою чергу, відповідач не обґрунтовує та не надає суду доказів на підтвердження того, що саме викликало сумніви контролюючого органу щодо господарських операцій з контрагентами позивача, як і не зазначено в чому полягало порушення законодавства по таких операціях з боку підприємства позивача, що зумовило його віднесення до категорії ризикових.

Зміст прийнятих ГУ ДПС рішень свідчить про те, що останній формально послався на п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифікував конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не зазначив, які саме докази свідчать про ознаки ризиковості ведення діяльності, хоча затверджена Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за № 1165 форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника (додаток 4) вимагає від комісії регіонального рівня у разі відповідності платника податку п. 8 вказаних Критеріїв розшифрувати, яка саме податкова інформація вказує на відповідність платника податку вказаним критеріям.

Внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності.

Такі висновки суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20.

Таким чином, проаналізувавши підстави прийняття оскаржуваного рішення, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що вказане рішення не можливо визнати обґрунтованим, а отже таке рішення не відповідає критеріям правомірності, які пред`являються до суб`єктів владних повноважень та які визначені ч.2 ст.2 КАС України, що вірно зазначено судом першої інстанції.

При цьому, оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20 та від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20.

Колегія суддів зазначає, що застосовані у рішенні коди довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, не ставить під сумнів товарність наведених у рішенні господарських операцій, а стосується трудових ресурсів та трудової діяльності.

З даного приводу, колегія суддів зазначає, що згідно наданих товариством пояснень, для виконання робіт Товариством було залучено підрядника та укладено угоди iз ТОВ «БУДIВЕЛЬНА ФIРМА СПОРУДА». Підприємство ТОВ «БУДIВЕЛЬНА ФIРМА СПОРУДА» має необхідні ресурси та механізми для виконання будівельних робіт, є ліцензія на виконання даного виду робіт, наявний необхідний підтверджений документально досвід, та залучено ряд спеціалізованих субпідрядних підприємств ТОВ БУДIВЕЛЬНИК 101 (З8247281) за штатом 8 осіб, за цивільно-правовими угодами 13 осіб, ТОВ ВВРТИКАЛЬ МИКОЛАЇВ (40043338) ) за штатом 21 осіб, за цивільно-правовими угодами 7 осіб. Загальна кількість працюючих склала 54 осіб. Також позивач повідомив відповідача, що внаслідок збройної агресії з боку Росiйської Федерацiї та веденням активних бойових дій на території м. Миколаєва, суттєво скоротився штат підприємства оскільки більшість працівників, в тому числі i бухгалтер підприємства, вимушені були виїхати з міста, рятуючись від обстрілів. В повідомленні підприємством зазначено, що податкову звітність з П.ЩВ за жовтень - грудень 2022 року подано. При цьому, підприємством самостійно визначено суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість i сума фактично сплаченого ПДВ становить 788 73б,00 грн. Оплата ПДВ 37 700,00 грн за грудень, платіжна інструкція N962 вiд З0.01.2З, 75l 036,00 грн. за грудень вiд 13.01.2023 року.

Також позивач у поясненнях зазначив, що ТМЦ позивачем не зберігались, адже доставка TMЦ здійснювалась безпосередньо за адресою проведення підрядних робіт м. Миколаїв, вул. Янтарна 324є, вci матеріали великих габаритів, так як Договір генерального поряду укладено iз МкП «Миколаївводоканал» на виконання робіт iз відновлення пошкодженої інфраструктури водопостачання м. Миколаєва зруйнованої внаслідок збройної агресії з боку Російської Федерації. Вказані роботи с невідкладними, оскільки з 12.04,2022 року централізоване постачання питної води відсутнє, тому вci ТМЦ було завезено на об`єкт будівництва, що виключає потребу у значних складських приміщеннях.

При цьому такі пояснення підтверджено відповідними документами, а саме: видатковими накладними, товарно-транспортними накладними, договори оренди, субпідряду та підряду, акт прийому-передачі, відомості про вантаж платіжні доручення, штатний розпис згідно наказу та інші.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи одним з видів діяльності, як вже зазначалось судом, є будівництво трубопроводів, а тому операції з придбання товарів для виконання робіт субпідрядником за вказаний контролюючим органом період, напряму пов`язані з господарською діяльністю позивача.

Отже відповідачем не спростовано наданих у письмових поясненнях, доданих до повідомлення, обґрунтувань щодо невідповідності його як платника податків критеріям ризиковості.

Таким чином, висновок відповідача про відповідність позивача критеріям ризиковості не ґрунтується на доказах, а лише є припущеннями, тоді як позивач надав до суду докази на спростування зазначеного висновку податкового органу.

Колегія суддів не приймає посилання контролюючого органу на неврахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду постановах від 13 лютого 2024 року у справі № 240/5563/23, оскільки за результатами касаційного перегляду справ, на які посилається відповідач, встановлені інші обставини, а предмет спору не є тотожнім.

Отже, доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 311, ст.315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Миколаївській області залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 04 лютого 2025 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І.Г. Ступакова