Справа № 240/2071/25
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2025 року м. Житомир

справа № 240/2071/25

категорія 112030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в інтересах двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить:

- визнати протиправною відмову Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради щодо невиплати дітям: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам у розмірі по 3000 (три тисячі) гривень з 14.03.2023 по 30.12.2024.

- зобов`язати Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради перерахувати та виплатити ОСОБА_3 та ОСОБА_2 допомогу на проживання внутрішньо переміщеним особам дітям з 14.03.2023 по 30.12.2024.

- зобов`язати Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради продовжити виплачувати допомогу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , як дітям зі статусом внутрішньо-переміщених осіб у розмірі 3000 (три тисячі) гривень на місяць, кожному.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст.122 КАС України зазначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчить зміст позовної заяви та додані до неї документи, позивач просить зобов`язати відповідача перерахувати та виплатити, двом його неповнолітнім дітям, допомоги на проживання, як внутрішньо переміщеним особам у розмірі 3000 грн починаючи з 14.03.2023 по 30.12.2024.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Матеріали справи свідчать, що на звернення позивача від 14.03.2023 про надання допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам, відповідачем прийнято рішення від 24.03.2023 №850 про відмову в наданні допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам, а саме на дітей: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Дане повідомлення позивач - ОСОБА_1 , отримав 27.03.2023 про що свідчить його підпис на повідомленні №850 від 24.03.2023.

При цьому, до суду з позовом про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату двом його неповнолітнім дітям, допомоги на проживання, як внутрішньо переміщеним особам звернувся лише 21 січня 2025 року (здав позовну заяву до відділення поштового зв`язку), тобто з пропуском шестимісячного строку.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Одночасно з позовною заявою позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду вказує, що не є фахівцем в галузі права і не має спеціальних знань для складання процесуальних документів, а також не до кінця розуміючи окремі юридичні визначення та терміни, після отримання документів шукав фахівця права, який може допомогти у написанні якісних процесуальних документів, а також роз`яснити окремі юридичні терміни та строки.

Зазначає, що після укладення договору з таким фахівцем, йому потрібен був час для можливості здійснення оплати юридичних послуг. Саме тому, вважає, що дана обставина є поважною причиною для поновлення строку звернення до суду.

Суд звертає увагу позивача на те, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України сторони, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на звернення до суду та отримання судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання позовної заяви, її форми та змісту, для чого, як особи, зацікавлені у її поданні, повинні вчиняти всі можливі та залежні від них дії, використовувати всі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Верховний суд у своїй постанові від 20.03.2024 у справі № 560/14349/23 зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Таким чином, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

У даному випадку можливість своєчасного звернення до адміністративного суду з цим позовом залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер.

Позивач в обгрунтування поновлення пропущеного строку звернення до суду посилається на те, що йому потрібен був час для можливості здійснення оплати юридичних послуг.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Статтею 59 Конституції України встановлено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

За приписами статті 3 Закону України "Про безоплатну правову допомогу", право на безоплатну правову допомогу - гарантована Конституцією України можливість громадянина України, іноземця, особи без громадянства, у тому числі біженця чи особи, яка потребує додаткового захисту, отримати в повному обсязі безоплатну первинну правову допомогу, а також можливість певної категорії осіб отримати безоплатну вторинну правову допомогу у випадках, передбачених цим Законом.

Згідно з ч.1 ст.8 ЗУ "Про безоплатну правову допомогу" право на безоплатну первинну правову допомогу згідно з Конституцією України та цим Законом мають усі особи, які перебувають під юрисдикцією України.

Таким чином, позивач мав можливість скористатися правом на безоплатну правничу допомогу та своєчасно звернутися до суду за поновленням порушеного права. Юридична необізнаність і невірне трактування норм права, відсутність чіткого законодавчого врегулювання певних питань не є поважною причиною для пропуску строку на звернення до суду.

Відтак, зважаючи на викладені обставини у сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем пропущений строк звернення до суду з позовом, тоді як заява про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду не доводить поважності причин такого пропуску.

Водночас Верховний суд у своїй постанові від 13.02.2024 у справі №140/9165/23 дійшов висновку, що у випадку, коли позивачем не наведено обґрунтованих аргументів та переконливих доказів, які могли б свідчити про об`єктивну неможливість вчинення ним всіх необхідних і можливих дій щодо реалізації процесуальних прав у передбачені процесуальним законом строки, застосування судами передбачених законом наслідків пропущення строків звернення до суду, не є порушенням права особи на доступ до суду.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що підстави, вказані позивачем у клопотанні (за вх.№5823/25) про поновлення строку звернення до адміністративного суду, є неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, згідно з ч.6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на викладене, позивачу необхідно надати суду інші докази в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з урахуванням висновків суду, зазначених вище.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з урахуванням висновків суду наведених вище.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Визнати неповажними підстави, вказані ОСОБА_1 у клопотанні (за вх.64506/24) про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , малолітньої доньки ОСОБА_3 до Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , малолітньої доньки ОСОБА_3 до Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко