Справа № 175/13177/24
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.11.2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, позивач поштою (17.01.2025 року) подав апеляційну скаргу.

У період з 27.01.2025 року по 31.01.2025 року суддя Білак С.В. перебувала у відпустці, що підтверджується відповідним наказом.

Суд вважає, що зазначена апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Позивачем оскаржується постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

За приписами статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, статтею 295 КАС України регулюються питання строку на апеляційне оскарження лише судових рішень, строк оскарження яких складає 30 днів, тобто ухвалених у загальному порядку.

Частиною ж 4 статті 286 КАС України встановлений спеціальний порядок оскарження судових рішень у термінових справах і такий строк становить 10 днів з дня їх проголошення.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі № 461/5908/18 визначено правову позицію, що у випадку, якщо особа була відсутня при розгляді термінової справи судом і про прийняте рішення дізналась лише після його отримання, то застосування порядку обчислення строку на апеляційне оскарження з моменту проголошення є порушенням права особи на апеляційне оскарження, а тому початок відліку такого строку для особи розпочинається з моменту отримання судового рішення, а не з моменту його проголошення.

Оскаржене рішення винесено судом 18.11.2024 року. Повний текст зареєстровано у ЄДРСР 09.12.2024 року, забезпечено надання загального доступу - 10.12.2024 року.

Враховуючи вищезазначені обставини апеляційний суд зазначає, що у даному випадку (у цій справі) строк на апеляційне оскарження позивачем пропущений, оскільки десятиденний строк на подання апеляційної скарги сплинув 20.12.2024 року, тоді як апеляційну скаргу подано 17.01.2025 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати підстави для поновлення строку.

Крім цього, вивченням апеляційної скарги встановлено, що скаржником в порушення вимог пункту 1 частини 5 статті 296 КАС України не додано документ про сплату судового збору.

Крім того, апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.296 КАС України.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги позивача стосуються оскарження постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (провадження 11-1287апп18) викладено правову позицію за якою, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 286, 287 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

У постанові від 14 січня 2021 року у справі №545/2527/16-а Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав ініціювати відступ від вищевказаних правових висновків Великої Палати Верховного Суду.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ставка судового збору, яка підлягає сплаті при поданні позову становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється

у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,

- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 рік становить 3028,00 грн.

Отже, виходячи з приписів вищенаведених норм права, позивач при зверненні до суду з позовом за вказані вимоги мав сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. (3028,00*0,2).

У свою чергу, згідно пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 908,40 грн. (605,60х150%).

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У зв`язку з викладеним, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, встановивши скаржнику строк для усунення недоліків шляхом надання до суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору у розмірі 908,40 грн., сплаченого за реквізитами:

Отримувач: ГУК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Призначення платежу: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Також, пунктом 2 частини 2 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства країни встановлено, що в апеляційній скарзі зазначаються найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення.

У вимогах апеляційної скарги позивачем не зазначено найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення.

Отже, скаржнику необхідно подати апеляційну скаргу з наданням її копії для відповідача із зазначенням у вимогах найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дати ухвалення рішення, а не як зазначено: скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 17.06.2024 № 1180, що є предметом спору у цій справі.

Керуючись ст.169, ч. 2 ст.298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.11.2024 року по справі №175/13177/24 залишити без руху.

Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС Електронний кабінет, а у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

Ухвала набирає законної сили 03.02.2025 року та оскарженню не підлягає.

Суддя Білак С.В.