Справа № 520/1692/25
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

з питання прийняття позову до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі в частині вимог, про повернення позову в частині вимог

04 лютого 2025 р. справа №520/1692/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову

ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник)
до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі за текстом - відповідач, суб"єкт владних повноважень, адміністративний орган, владний суб"єкт, орган публічної адміністрації)
про1) визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058, із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024, відповідно до довідок про заробітну плату, що видані ВЧ НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5), починаючи з 01.04.2024; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії, відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058, із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024, відповідно до довідок про заробітну плату, що видані ВЧ НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5), починаючи з 01.04.2024,

встановив:

Суд відзначає, що у межах спірних правовідносин відносно вимог стосовно перерахунку та виплати заявнику пенсії відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України від 09.07.2003 № 1058 «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024 відповідно до довідок про заробітну плату, що видані Військовою частиною НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5) можуть існувати правові підстави для застосування положень ч.2 ст.122 КАС України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2025р. даний позов було залишено без руху у зв"язку із подачею поза межами строку згідно з ч.2 ст.122 КАС України без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та без доказів поважних причин пропуску строку звернення до суду.

03.02.2025р. до суду надійшов процесуальний документ представника заявника, де викладено власну думку про звернення до суду у межах визначеного процесуальним законом строку.

Вирішуючи питання про належність оформлення заявником позову та усунення відображених в ухвалі Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2025р. недоліків в оформленні позову, суд керується наступними підставами та мотивами.

За правилами ч.1 ст.122 і ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано у межах строку звернення до суду, встановленого КАС України або іншим законом, а перебіг згаданого строку розпочинається з дня коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення власних прав (інтересів).

Отже, за змістом п.9 ч.3 ст.2, ч.2 ст.44, ч.1 ст.45, ч.1 ст.122, ч.2 ст.122 КАС України позивач обтяжений процесуальним законом обов"язком на подачу позову у межах визначеного законом строку.

Подібні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №826/22361/15 та у постанові Верховного Суду від 20.04.2022р. у справі №807/627/16.

З положень наведених вище норм процесуального закону витікає, що законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення власних прав (інтересів), а й об`єктивної можливості особи знати про існування таких фактів.

Відтак, під можливістю довідатись про порушення права (інтересу) слід розуміти передбачувану неминучість інформування особи про такі обставини або існування у особи певних зобов"язань як міри належної поведінки, у результаті яких вона б мала змогу дізнатись про відповідні протиправні дії та хто їх вчинив, або як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення власних прав (інтересів).

Подібні правові позиції сформульовані у висновках постанов Верховного Суду від 23.02.2021р. у справі №910/5349/18, від 10.11.2022р. у справі №916/1294/21, від 31.03.2021р. у справі №520/3047/2020, від 20.04.2022р. у справі №807/627/16.

Згідно з ч.1 ст.123, ч.3 ст.123, ч.6 ст.161, ч.13 ст.171 КАС України суд обтяжений обов"язком перевірити обставини дотримання позивачем строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України підставою для поновлення пропущеного строку на звернення до суду є виключно поважність причин, котрі зумовили звернення до суду поза межами визначеного законом строку.

Висновки Верховного Суду з приводу застосування ст.ст.118, 121-123 КАС України викладені, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.07.2023р. по справі №990/154/22, у постанові Верховного Суду від 12.09.2019р. по справі №826/3318/17, у постанові Верховного Суду від 28.03.2023р. по справі №826/3318/17, постанові Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19, постанови Верховного Суду від 06.04.2023р. у справі №320/7204/21, постанові Верховного Суду від 31.03.2021р. по справі №520/3047/2020, постанові Верховного Суду від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20, постанові Верховного Суду від 10.01.2023р. у справі №640/3489/21, від 14.09.2023р. у справі №520/12477/22.

Суть цих висновків полягає у тому, що: до кола поважних причин пропуску процесуального строку можуть бути віднесені реально існуючі обставини фактичної дійсності, які не залежать від внутрішньої волі заінтересованої особи, мали місце протягом перебігу пропущеного строку і створюють істотні та обєктивно непереборні чи нездоланні перешкоди або труднощі у виконанні конкретної процесуальної дії у межах встановленого законом проміжку часу, у тому числі і дії з подання позову; поновлення встановленого процесуальним законом строку для звернення до адміністративного суду здійснюється у розумних межах та лише у виняткових, особливих випадках, виключно за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод або законних інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. (постанова Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19, постанова Верховного Суду від 06.04.2023р. у справі №320/7204/21, від 14.09.2023р. у справі №520/12477/22).

Окремо суд зважає, що за правовою позицією постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2023р. у справі №990/139/23 «Аналіз практики ЄСПЛ свідчить, що у процесі прийняття рішень про поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Суд виходить таких міркувань: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, унаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, що були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, яка звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Суд наголошує, що докази існування цих обставин відповідно до ч.1 ст.77, ч.2 ст.79, ч.1 ст.123, ч.2 ст.123, ч.4 ст.161, ч.6 ст.161 КАС України повинні бути подані до суду разом із позовом, бо на етапі відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази.

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. по справі №520/3047/2020 та постанови Верховного Суду від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20, де указано, зокрема, що суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою.

Також і у п.31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2024р. по справі №990/12/24 сформульовано правовий висновок, згідно з яким суд перевіряє обставини пропуску строку на підставі клопотання особи, в якому наведено поважність причин пропуску строку, та поданих нею доказів, яким буде надано відповідну правову оцінку.

Проте, у позові заявником не викладено жодних юридично спроможних аргументів та не подано жодних доказів існування об`єктивних перепон/перешкод (істотних труднощів чи значних ускладнень) для вчинення процесуальної дії з подачі позову до суду в частині згаданих вище вимог у межах строку згідно з ч.2 ст.122 КАС України.

При цьому, суд відзначає, що за правовою природою та характером управлінське волевиявлення суб"єкта владних повноважень з приводу обчислення розміру пенсії (як унаслідок перерахунку, так і у наслідок призначення додаткових платежів чи проведення індексації) є однократним, разовим, одномоментним актом правозастосування і не вчиняється безперервно у межах кожного окремого календарного місяця.

Підстав для застосування до спірних правовідносин ч.3 ст.51, ст.55 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб"; ст.ст.87, 98 Закону України від 05.11.1991р. №1788-ХІІ "Про пенсійне забезпечення", ст.46 Закону України від 09.07.2003р. №1058-IV "Про загальнообов"язкове державне соціальне страхування" суд не знаходить, позаяк матеріали позову не містять доказів і доводів про те, що: 1) платежі, до виплати яких у якості частини пенсії заявник спонукає суб"єкта владних повноважень призначені, нараховані, проведені за обліками суб"єкта владних повноважень, але не виплачені громадянину; 2) платежі, до виплати яких у якості частини пенсії заявник спонукає суб"єкта владних повноважень, підлягають нарахуванню у зв"язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій.

Відтак, позов про оскарження цього управлінського волевиявлення повинен бути поданий у межах строку згідно з ч.2 ст.122 КАС України.

Правова позиція стосовно строку звернення до суду у випадках перерахунку пенсії у порядку ст.42 Закону України від 09.07.2003р. №1058-IV "Про загальнообов"язкове державне соціальне страхування" сформульована у постанові Верховного Суду від 13.01.2025р. у справі №160/28752/23 і полягає у тому, що такий строк визначений ч.2 ст.122 КАС України, а згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.12.2020р. у справі № 510/1286/16-а реалізація права на звернення до суду у межах строку залежить виключно від позивача, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

У позові заявником сформульована вимога про спонукання пенсійного органу до перерахунку пенсії, зокрема, з 01.04.2024 р., у той час як до суду позов було сформовано в системі "Електронний суд" та зареєстровано судом - 23.01.2025р., тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

У заяві про усунення недоліків вказано, що у рішенні відповідача про відмову перерахунку від 03.10.2024 зазначено про те, що відповідачем було проведено автоматизованим способом перерахунок пенсії у травні 2024 року. Оскільки у зв`язку з цим перерахунком розмір пенсії не змінився, сам перерахунок пенсії був проведений з порушеннями, а відповідач не проінформував про даний автоматизований перерахунок жодним листом позивача, то у вересні 2024 року позивач звернувся із заявою до ГУ ПФУ в Харківській області з метою перерахувати йому належним чином пенсію з урахуванням положень статті 42 Закону України 09.07.2003 № 1058-ІV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Лише отримавши рішення про відмову у перерахунку пенсії від 03.10.2024, позивач був повідомлений про здійснений раніше перерахунок, а відтак захист порушених прав має бути здійснений починаючи з 01 квітня 2024.

З огляду на викладені вище міркування, суд доходить до переконання про те, що отримання будь-яких відповідей від суб"єкта владних повноважень як за власними зверненнями учасника суспільних відносин, так і унаслідок одержання правової допомоги адвоката, формування власної правової позиції з приводу відповідності закону реально вчиненого управлінського волевиявлення суб"єкта владних повноважень за своєю суттю є не моментом настання обізнаності із порушенням права, а моментом початку реального захисту порушеного права.

Оскільки у даному конкретному випадку позов поданий поза межами строку звернення до суду, а вказані заявником підстави для поновлення строку не можуть бути визнані судом у якості поважних і суд не наділений законом повноваженнями на пошук та формулювання інших причин несвоєчасного звернення до суду замість заявника, то суд вимушено доходить висновку про оформлення матеріалів позову без дотримання ч.1 ст.123 та ч.6 ст.161 КАС України.

Отже, вимоги ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2025р. у справі №520/1692/25 в частині подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду разом із доказами поважних причин пропуску строку звернення до суду слід визнати невиконаними.

У зв`язку із викладеним згідно з ч.1 ст.169 КАС України заявникові позовна заява підлягає поверненню.

Разом із тим, зважаючи на наявність у заявника спеціального правового статусу, суд у даному конкретному випадку знаходить за справедливе прийняти позов до провадження в частині тих вимог, відносно яких наразі не виявлено факту звернення до суду поза межами процесуального строку, згідно з ч.2 ст.122 КАС України.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4-12, 121-123, 160, 161, 171, 173, 175, 241-243, 248, 256, 257, 262, 295 КАС України, суд, -

ухвалив:

1.Викладені в заяві від 01.02.2025р. доводи визнати недостатніми підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду. Заяву про поновлення строку звернення до суду від 01.02.2025р. - залишити без задоволення. Вимоги ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2025р. у справі №520/1692/25 - визнати невиконаними.

Позов в частині вимог про перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058 із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024 відповідно до довідок про заробітну плату, що видані ВЧ НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5) з 01.04.2024р. по 22.07.2024р. - повернути.

Прийняти позов до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі в частині про: 1) визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058, із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024, відповідно до довідок про заробітну плату, що видані ВЧ НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5), починаючи з 23.07.2024; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії, відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058, із врахуванням заробітної плати з 17.04.2022 по 28.02.2024, відповідно до довідок про заробітну плату, що видані ВЧ НОМЕР_1 від 17.08.2024 №8/12/653 та від 17.08.2024 №8/12/654, та відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу (Довідки ОК-5), починаючи з 23.07.2024р.

Роз`яснити, що надсилання процесуальних документів або учасникам справи, або представникам учасників справи буде здійснюватись або відповідно до ч.5 ст.18 КАС України з урахуванням правового висновку постанови Верховного Суду від 08.02.2024р. у справі №480/8341/22, або за указаними у відповідних процесуальних документах адресами учасників справи (у разі відсутності обов"язку здійснювати реєстрацію електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі). Сповістити, що інформація відносно справи може бути отримана за посиланням: http://court.gov.ua/fair/sud2070.

2.Здійснювати розгляд та вирішення справи одноособовим складом суду у порядку ст.263 КАС України.

3.Зобов`язати відповідача подати до суду: 1) відзив на позов, де чітко та однозначно зазначити про те, які з викладених у позові обставин визнаються, а які заперечуються; 2) усі докази на підтвердження висловлених аргументів та на висвітлення обставин спору, зокрема, але не виключно документи про знаходження заявника на обліку в установі відповідача та в інших установах ПФУ із зазначенням календарних дат взяття на обік та зняття з обліку; копії матеріалів пенсійної справи в частині, необхідній для з`ясування обставин спору; документи про розмір нарахованої та фактично виплаченої пенсії заявника у період з 01.02.2024 р.; докази врахування індивідуальних відомостей про застраховану особу заявника при перерахунку пенсії заявника з 01.04.2024р., протокол перерахунку пенсії заявника з 01.04.2024р. тощо - у строк не пізніше 15 днів з дати одержання цієї ухвали.

4.Роз`яснити наявність процесуальних прав і обов`язків, передбачених ст.44, 45, 47, 60, 131 КАС України та неприпустимість як зловживання процесуальними правами, так і недобросовісного виконання процесуальних обов`язків.

5.Роз`яснити, що ухвала набирає законної сили з моменту підписання, підлягає оскарженню в частині повернення позовної заяви; в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко