Справа № 520/19604/24
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 р. Справа № 520/19604/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Рівненської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2024, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., повний текст складено 04.11.24 по справі № 520/19604/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОУШЕН ФУДЗ»»

до Рівненської Митниці Державної митної служби України

про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ОУШЕН ФУДЗ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Рівненської митниці Державної митної служби України, в якому просить суд:

- визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000006/2 від 14.03.2024р. Рівненської митниці Державної митної служби України;

- визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204150/2024/000047 від 14.03.2024р. Рівненської митниці Державної митної служби України.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ОУШЕН ФУДЗ" . Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000006/2 від 14.03.2024р. та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204150/2024/000047 від 14.03.2024р., прийняті Рівненською митницею Державної митної служби України. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ОУШЕН ФУДЗ" судовий збір у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Рівненська митниця , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подала апеляційну скаргу, вважає рішення незаконним та необґрунтованим, оскільки судом першої інстанції при винесенні зазначеного рішення було порушено норми статті 242 КАС України щодо повного з`ясування обставин по справі, що мають значення для її вирішення. Зазначене рішення, не базується на нормах матеріального права, винесено з порушенням норм процесуального права в частині повноти та необ`єктивності оцінки доказів. Вказує , шо судом першої інстанції не було враховано норми матеріального права, зокрема згідно частини 1 статті 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Вказує, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 Митного кодексу України (далі МКУ) контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією митним органом встановлено про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товару. Декларанту направлено електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленого рівня митної вартості. Також, декларанту надано консультацію стосовно рівня вартості товару, яким володіє митниця, та який можливо застосувати до імпортованого товару. Листом від 14.03.2024р. №14/03/2024-1 ТОВ «ОУШЕН ФУДЗ» повідомило Рівненську митницю, що не згодне із застосуванням митницею резервного методу визначення митної вартості на підставі положень статі 64 Митного кодексу України, оскільки надані митниці документи дозволяють визначити митну вартість задекларованого товару згідно п. 1 ч. 1 ст. 57, ст. 58 Митного кодексу України за основним методом ціною договору (контракту). Також позивач вказав, що на запит митниці щодо надання додаткових документів згідно ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України для підтвердження митної вартості товару на даний момент декларантом надані всі наявні документи. Враховуючи вищезазначене, з метою запобігання простоїв вантажу позивач просив здійснити митне оформлення товару за МД №24UA91U6 від 13.03.2024р. за наявними документами за ціною договору. Внаслідок вищевикладеного та на підставі наявних документів було прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 14.03.2024 №UA204150/2024/000006/2 з обґрунтуванням причин коригування митної вартості товару. Митну вартість товару визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів схожих за назвою, призначенням, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, митна вартість якого визначена митним органом. В підтвердження правомірності дій Рівненської митниці щодо винесення оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів посилається на висновки Верховного суду, викладені в постанові від 08.09.2020 справа №817/1869/16 , від 14.07.2020 у справі № 809/1557/17, від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752, від 28.09.2020 у справі №520/2133/19, від 10.04.2020 у справі № 822/2806/15. Просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 року та прийняти нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову ТОВ "Оушен Фудз" до Рівненської митниці, відмовити повністю.

ТОВ «ОУШЕН ФУДЗ» заперечує проти апеляційної скарги , вважає рішення Харківського окружного адміністративного суду законним та обґрунтованим. Вважає , що доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числові значення складових митної вартості товару та відомості щодо його ціни, не відповідають обставинам справи. Так, ч. 1 ст. 257 МК передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи. Надані позивачем відповідачу документи з метою митного оформлення імпорту товару відповідають вимогам ст. 257 МК України. Відповідач не врахував та проігнорував надані позивачем до митного оформлення письмові пояснення, що в свою чергу вказує на формальний підхід та упереджене ставлення під час контролю правильності визначення митної вартості товарів. Вимоги відповідача щодо надання додаткових документів суперечать ч. 3, ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України. Рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні товару прийнятті Відповідачем з порушенням ст. ст. 53, 55, 57, 58, 64 Митного кодексу України та вищевказаних принципів, порушують права Позивача як платника податків, є незаконними і необґрунтованими. Позивач вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно, у відповідності до вимог ст. 242 КАС України, дослідив обставини справи та надані сторонами докази, та прийшов до правильного висновку про недоведеність Відповідачем обґрунтованості рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в митному оформленні товару. Просить суд залишити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2024р. у справі №520/19604/24 без змін, а апеляційну скаргу Рівненської митниці без задоволення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа .

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що за митною декларацією №24UA91U6 від 13.03.2024 декларантом ФОП ОСОБА_1 заявлено до митного оформлення 4 товари згідно інвойса від 04.12.2023 № INV/SP2310-62, ввезені ТОВ ОУШЕН ФУДЗ. Товари заявлено на комерційних умовах поставки FOB CN QINGDAO.

Згідно з відомостями, вказаними у графі 44 митної декларації №24UA91U6 від 13.03.2024р., доповненні до МД №1 (форма МД-6), декларації митної вартості №UA204150/2024/001091 від 13.03.2024р. (графа 4) на підтвердження задекларованої митної вартості вищевказаних товарів, позивач надав електронні копії документів: зовнішньоекономічного контракту купівлі-продажу №BS-002 від 25.07.2023р. між ТОВ ОУШЕН ФУДЗ та компанією BEIJING SHIPULLER CO., LTD (Китай) (код 4100*); додатку №2 від 24.10.2023р. (специфікації) до контракту №BS-002 від 25.07.2023р. (код 4103*); прайс-листа від 24.10.2023р. (код 3014*); комерційної пропозиції від 24.10.2023р. (код 3000*); комерційного інвойсу №INV/SP2310-62 від 04.12.2023р. (код 0380*); платіжних інструкцій №46 від 24.10.2023р., №187 від 25.01.2024р. про повну оплату Позивачем товару за контрактом купівлі-продажу №BS-002 від 25.07.2023р., специфікацією - додатком №2 від 24.10.2023р. (код 3001*, 3001*); коносаменту №UTRUST23111387 від 10.12.2023р. (код 0705*); лінійного коносаменту №232341252 від 09.12.2023р. (код 0705*); сертифікату про походження товару з КНР №C40002 від 05.01.2024р. (код 0861*); експортної митної декларації №01235889 від 07.12.2023р. щодо водоростей сушених Вакаме (код 9610); експортної митної декларації №01235676 від 07.12.2023р. щодо приправи для страв з риби (код 9610); експортної митної декларації №01235957 від 07.12.2023р. щодо чіпсів рисових зі смаком креветки (код 9610); експортної митної декларації №01235810 від 07.12.2023р. щодо сушених грибів Шиїтаке (код 9610); договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. між експедитором - ТОВ ТАНІТ ГРУП та клієнтом - ТОВ ОУШЕН ФУДЗ (код 4301*); заявки №10 від 04.12.2023р. про надання транспортно-експедиторських послуг додатку до договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ (код 4301*); рахунку на оплату №TG290124013 від 29.01.2024р. експедитора - ТОВ ТАНІТ ГРУП за договором транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. (код 3004*); платіжної інструкції №1344 від 13.02.2024р. про повну оплату згідно рахунку №TG290124013 від 29.01.2024р. експедитора - ТОВ ТАНІТ ГРУП (код 3005*); довідки про транспортні витрати №13168 від 05.03.2024р., наданої експедитором - ТОВ ТАНІТ ГРУП (код 3007*); залізничної накладної СМГС №06156 від 05.03.2024р. (код 0722*); інформації про позитивні результати державних видів контролю (огляд товару) при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом єдиного вікна з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №11160496 (код 5509*); договору доручення №ОФСТ 14/09/23 від 14.09.2023р. про надання послуг з декларування та митного оформлення товарів між ТОВ ОУШЕН ФУДЗ та ФО-П ОСОБА_1 (код m4207).

Відповідачем надіслано позивачу повідомлення №7862 від 14.03.2024р., у якому зазначено, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 МКУ контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів заявлених до митного оформлення за ЕМД, встановлено, що наданий до митного оформлення коносамент від 09.12.2023 №232341252 містить дані про відправника та одержувача які не відповідають відомостям в наданій до митного оформлення електронній митній декларації. Згідно інформації в коносаменті від 10.12.2023 №UTRUST23111387 відправник та отримувач по якому є фігурантами даної зовнішньо-економічної операції відсутня оплата фрахту. В наданому до митного оформлення документі SMGS від 05.03.2024 №06156 вказано місце відправки євротемінал Славков, що не позиціонується з даними, зазначеними в п.3 рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.01.2024 №TG290124013. Загальна вартість транспортно експедиторських послуг , що зазначена у рахунку на оплату від 29.01.2024 №TG290124013 не кореспондується із відомостями, що зазначені у заявці про надання транспортно експедиторських послуг від 24.10.2023 №10. Пунктом 2.3 Контракту купівлі продажу від 25.07.2023 №BS-002 визначено, що у ціну товару включена вартість експортної морської упаковки, тари, маркування. Разом з тим, комерційні умови поставки FOB Qingdao окрім зазначених складових ціни товару також передбачають, що продавець несе витрати з доставки товару в порт відправлення, оформлення експортних документів та митних формальностей, оплата податків та мит на експортне очищення вантажу, завантаження на борт судна тощо. Таким чином, заявлені комерційні умови поставки суперечать складовим ціни товару, що зазначені у Контракті. У перекладах копій митних декларацій країн відправлення від 07.12.2023 №01235810, від 07.12.2023 № 01235889, від 07.12.2023 №01235676, від 07.12.2023 №01235957 не зазначена інформація щодо пункту пропуску експортного відправлення. Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

Позивачу запропоновано надати: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця про формування ціни на заявлених комерційних умовах поставки; 3) обґрунтування транспортно-експедиторських витрат Гданськ- Славков.

Позивач надав відповідачу письмові пояснення листом з вих. №14/03/2024-1 від 4.03.2024р. До листа №14/03/2024-1 від 14.03.2024р. позивачем додано копію листа експедитора ТОВ ТАНІТ ГРУП №13168-1 від 14.03.2024р.

За результатами перевірки митної декларації №24UA91U6 від 13.03.2024р. та документів, наданих позивачем Рівненською митницею Державної митної служби України складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204150/2024/000047 від 14.03.2024р. та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000006/2 від 14.03.2024р.

Відповідно до змісту оскаржуваного рішення, здійснено коригування митної вартості товару із застосуванням другорядного резервного методу визначення митної вартості згідно підпункту ґ пункту 2 частини 1 ст. 57 Митного кодексу України, а саме: 1) Товар №1/1 Шиїтаке гриби сушені, без ніжки, код товару - : відкоригована митна вартість за одиницю товару (1 кг) 11,36 доларів США, відкоригована загальна митна вартість товару 34080,00 доларів США, кількість товару 3000 кг (нетто). Тобто за офіційним валютним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на 14.03.2024р. у розмірі 38,7878 грн. за 1 долар США, митна вартість товару, з урахуванням коригування, складає 1321888,22 грн. (38,7878 грн. * 34080,00 $ = 1321888,22 грн.). 2) Товар №2/1 водорості сушені Вакаме, код товару - : відкоригована митна вартість за одиницю товару (1 кг) 9,19 доларів США, відкоригована загальна митна вартість товару 9190,00 доларів США, кількість товару 1000 кг (нетто). Тобто за офіційним валютним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на 14.03.2024р. у розмірі 38,7878 грн. за 1 долар США, митна вартість товару, з урахуванням коригування, складає 356459,88 грн. (38,7878 грн. * 9190,00 $ = 356459,88 грн.). 3) Товар №3/1 приправи для приготування страв з риби, код товару - : відкоригована митна вартість за одиницю товару (1 кг) 3,96 доларів США, відкоригована загальна митна вартість товару 19800,00 доларів США, кількість товару 5000 кг (нетто). Тобто за офіційним валютним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на 14.03.2024р. у розмірі 38,7878 грн. за 1 долар США, митна вартість товару, з урахуванням коригування, складає 767998,44 грн. (38,7878 грн. * 19800,00 $ = 767998,44 грн.). 4) Товар №4/1 prawn crackers, pink креветкові чіпси /чіпси рисові зі смаком креветки/, рожеві у кількості 408,6 кг нетто, prawn crackers, color креветкові чіпси /чіпси рисові зі смаком креветки/, кольорові у кількості 1362 кг нетто, код товару - : відкоригована митна вартість за одиницю товару (1 кг) 3,78 доларів США, відкоригована загальна митна вартість товару 6692,87 доларів США, кількість товару 1770,6 кг (нетто). Тобто за офіційним валютним курсом гривні до долара США, встановленим НБУ на 14.03.2024р. у розмірі 38,7878 грн. за 1 долар США, митна вартість товару, з урахуванням коригування, складає 259601,70 грн. (38,7878 грн. * 6692,87 $ = 259601,70 грн.).

У графі 33 вищевказаного рішення про коригування митної вартості товарів зазначено, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки: 1) декларантом не подано усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.; 2) подані до митного оформлення та на вимогу митниці документи містять неточності та розбіжності: наданий до митного оформлення коносамент від 09.12.2023 №232341252 містить дані про відправника та одержувача які не відповідають відомостям в наданій до митного оформлення електронній митній декларації. Згідно інформації наведеній в коносаменті від 10.12.2023 №UTRUST23111387 відправник та отримувач по якому є фігурантами даної зовнішньо-економічної операції відсутня оплата фрахту. В наданому до митного оформлення документі SMGS від 05.03.2024 №06156 вказано місце відправки євротермінал Славков, що не позиціонується з даними, зазначеними в п.3 рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.01.2024 №TG290124013. Загальна вартість транспортно експедиторських послуг, що зазначена у рахунку на оплату від 29.01.2024 №TG290124013 не кореспондується із відомостями, що зазначені у заявці про надання транспортно експедиторських послуг від 24.10.2023 №10. Пунктом 2.3 Контракту купівлі продажу від 25.07.2023 №BS-002 визначено, що у ціну товару включена вартість експортної морської упаковки, тари, маркування. Разом з тим, комерційні умови поставки FOB Qingdao окрім зазначених складових ціни товару також передбачають, що продавець несе витрати з доставки товару в порт відправлення, оформлення експортних документів та митних формальностей, оплата податків та мит на експортне очищення вантажу, завантаження на борт судна тощо. Таким чином, заявлені комерційні умови поставки суперечать складовим ціни товару, що зазначені у Контракті. У перекладах копій митних декларацій країн відправлення від 07.12.2023 №01235810, від 07.12.2023 №01235889, від 07.12.2023 №01235676, від 07.12.2023 №01235957 не зазначена інформація щодо пункту пропуску експортного відправлення.

Також вказано, що відповідно до статті 64 Митного кодексу України, Рівненська митниця володіє інформацією щодо митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких здійснено за митними деклараціями: Товар №1 МД від 26.02.2024 № UA100060/2024/205476 11,36 дол. США/кг; Товар №2 МД від 04.12.2023 №UA204150/2024/000405 9,19 дол. США/кг ; Товар №3 МД від 26.02.2024 № UA100060/2024/205476 3,96 дол. США/кг ; Товар №4 - МД від 23.06.2023 № UA500100/2023/002421 3,78 дол. США/кг.

З метою випуску товарів у вільних обіг з урахуванням рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000006/2 від 14.03.2024р., ТОВ ОУШЕН ФУДЗ до Рівненської митниці подано нову митну декларацію №24UA13U5 від 14.03.2024р.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що зазначені митницею розбіжності та недоліки документів на підтвердження митної вартості товару у своїй сукупності не можуть свідчити про неможливість застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, внаслідок помилкового тлумачення відповідачем норм митного законодавства та неуважного вивчення документів, зокрема, щодо умов договору щодо поставки, числових значень в коносаментах та інвойся, документів, що підтверджують транспортування, у тому числі залізницею, тощо. Суд першої інстанції дійшов висновку, що митницею протиправно прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди) та рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару за другорядним (резервним) методом визначення митної вартості, що свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас - листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Відповідно до п.п. 3.16, 3.17 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур встановлено стандартне правило, що на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства. У випадках, коли окремі підтверджуючі документи не можуть бути представлені разом з декларацією на товари з причин, які визнані митною службою обґрунтованими, вона дозволяє подачу таких документів протягом визначеного періоду часу.

Разом з тим, витребовувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Крім того, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 р. № 598).

Тобто, вимоги вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів. Крім того, згідно Правил, митний орган повинен зазначити докладну інформацію та джерела, які використовувались ним при коригуванні митної вартості за резервним методом.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 17.01.2022 р. у справі № 520/2000/19.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Митного кодексу України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у декларації митної вартості зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за резервним методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладені в постанові Верховного Суду від 05.05.2022 р. у справі № 2040/6019/18, від 20.06.2023 р. у справі № 1.380.2019.006247.

Колегія суддів зазначає, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05 березня 2019 року по справі № 815/5791/17.

Так, з матеріалів справи вбачається, що для митного оформлення позивачем були надані посадовим особам відповідача документи, які відображені вище.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов Контракту.

Також, матеріали справи свідчать , що позивач на отриманий запит митниці направив лист з інформацією та поясненнями стосовно запитаної інформації та поставки товару.

У ході судового розгляду судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення митного органу про коригування митної вартості прийняті з огляду на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, не надано всіх витребуваних додаткових документів.

Отже, надаючи оцінку підставам, що покладені в основу оскаржуваного рішення, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається , що позивачем під час митного оформлення надано детальні пояснення з відповідним документальним підтвердженням, які також надавались і під час митного оформлення, про те, що між позивачем ТОВ ОУШЕН ФУДЗ як покупцем, та компанією BEIJING SHIPULLER CO., LTD (Китай) як продавцем, укладено зовнішньоекономічний контракт купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р.

Відповідно до пункту 1.1. контракту продавець зобов`язався продати покупцю товар згідно специфікацій, які є невід`ємною частиною цього контракту. При цьому в пункті 2.2. контракту зазначено, що поставка товару здійснюється партіями на умовах, погоджених сторонами у специфікаціях. Найменування, асортимент, показники якості, загальна кількість, ціна, вартість партії, строк поставки, умови поставки згідно Інкотермс-2010 тощо сторони узгоджують шляхом підписання специфікації до контракту, яка є його невід`ємною частиною.

Згідно з пунктом 2.3. контракту в ціну товару включена вартість експортної морської упаковки, тари, маркування. Митне очищення та інші платежі на території країни покупця сплачуються покупцем.

Відповідно до пункту 5.3. контракту продавець зобов`язаний за свій рахунок упакувати товар згідно з умовами транспортування та умовами країни продавця. Упаковка повинна містити відповідне маркування. Вартість упаковки та тари включена у вартість товару. Відповідно до пункту 4.1. контракту валюта контракту та платежу - долари США. Пунктом 4.2. контракту передбачено, що покупець зобов`язаний перерахувати 30% (тридцять відсотків) від загальної вартості партії товару, вказаної у специфікації, на банківський рахунок продавця протягом 25 (п`ятнадцяти) робочих днів після підписання специфікації. 70% (сімдесят відсотків) від загальної вартості партії товару, вказаної у специфікації, повинні бути оплачені покупцем на банківський рахунок продавця до прибуття контейнера з товаром у порт розвантаження. Дозволяється оплата частинами. Дозволяється повна 100% (сто відсотків) передоплата. Згідно з пунктом 4.3. контракту відвантаження товару здійснюється продавцем протягом 30 (тридцяти) календарних днів після внесення покупцем на банківський рахунок продавця передоплати у розмірі не менше ніж 10% (десять відсотків) вартості партії товару, вказаної у специфікації, за виключенням випадків, коли відвантаження здійснюється пізніше на прохання покупця. Згідно з пунктом 4.4. контракту продавець передає покупцю наступні документи: ветеринарний сертифікат, інспекційний сертифікат якості, інвойс, пакувальний лист, сертифікат походження, коносамент, сертифікат про відсутність ГМО, декларація виробника, сертифікат якості, радіологічний сертифікат, сертифікат мікробіології, сертифікат аналізів, калькуляцію вартості, комерційну пропозицію, прайс-лист, лист про технологічний процес, а також інші документи на вимогу покупця.

Згідно зі специфікацією - додатком №2 від 24.10.2023р. до контракту купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р. передбачена поставка наступного товару: 1. Приправа для страв з риби, пакованням по 10 картонних упаковок по 500 г *2 у картонному ящику (тобто по 10 кг у 1 картонному ящику), загальною кількістю 500 картонних ящиків (тобто 5000 кг нетто), за ціною 34 долара США за 1 картонний ящик, всього на загальну суму 17000,00 доларів США. Виробник Ningbo Yuanxiang Food Co., Ltd. 2. Сушені гриби Шиїтаке, пакованням по 1 кг у поліетиленовій упаковці *10 у картонному ящику (тобто по 10 кг у 1 картонному ящику), гриб без ніжок, у кількості 300 картонних ящиків (тобто 3000 кг нетто), за ціною 102 долара США за 1 картонний ящик, всього на загальну суму 30600 доларів США. Виробник Zhejiang Dashengyuan Foods Co., Ltd. 3. Водорості сушені Вакаме, пакованням по 20 поліетиленових упаковок по 500 г у картонному ящику (тобто по 10 кг у 1 картонному ящику), загальною кількістю 100 картонних ящиків (тобто 1000 кг нетто), за ціною 87 доларів США за 1 картонний ящик, всього на загальну суму 8700,00 доларів США. Виробник Dahe Aquatic Product (Dalian) Co., Ltd. 4. Чіпси рисові зі смаком креветки, рожеві (prawn crackers, pink креветкові чіпси, рожеві), пакованням - 60 упаковок по 227 г у картонному ящику, загальною кількістю 30 картонних ящиків (всього 408,60 кг нетто), за ціною 19,20 доларів США за 1 картонний ящик, всього на загальну суму 576,00 доларів США. Виробник Qingdao Xinzehao Trading Co., LTD. 5. Чіпси рисові зі смаком креветки, кольорові (prawn crackers, color креветкові чіпси, кольорові), пакованням - 60 упаковок по 227 г у картонному ящику, загальною кількістю 100 картонних ящиків (всього 1362 кг нетто), за ціною 19,20 доларів США за 1 картонний ящик, всього на загальну суму 1920,00 доларів США. Виробник Qingdao Xinzehao Trading Co., LTD.

Загальна сума вартості вищевказаної партії товару складає 58796,00 доларів США.

Специфікацією додатком №2 від 24.10.2023р. до контракту купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р. також передбачено, що: вантажовідправником товару є компанія продавець BEIJING SHIPULLER CO., LTD (Китай); умови поставки FOB Qingdao.

Як вказав позивач, Qingdao (укр. Циндао) це місто та морський порт у Китаї.

Згідно з Офіційними правилами тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати Інкотермс, які передбачають міжнародні базові умові поставки, в редакції 2010 року (Інкотермс 2010), введеними в дію з 01.01.2011р., по відношенню до транспортування вантажів морським шляхом або внутрішніми водними магістралями використовується, зокрема, поняття FOB (англ. - Free On Board (... named port of shipment), укр. - Франко борт (... назва порту відвантаження).

Базис FOB (Free on Board Вільно на борту) відноситься до термінів групи F і регулює договірні відносини, за яких продавець не оплачує основне перевезення товару. Термін використовується лише для водного транспорту. За умов поставки FOB відповідальність за вантаж переходить від продавця на покупця після розміщення вантажу на борту судна, основне перевезення (морський фрахт) оплачує покупець. Усі витрати і ризики з доставки товару до порту призначення, перевантаження і транспортування на склад, а також митного оформлення, лягають на покупця.

Продавець компанія BEIJING SHIPULLER CO., LTD надав позивачу комерційний інвойс №INV/SP2310-62 від 04.12.2023р. на вищевказаний товар (з посиланням на контракт №BS-002 від 25.07.2023р.).

У інвойсі вказана загальна вартість партії товару на умовах поставки FOB Qingdao, Китай у розмірі 58796,00 доларів США, а також конкретизована вартість за одиницю товару та загальна вартість по кожному виду товару відповідно до специфікації додатку №2 від 24.10.2023р. до контракту купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р. В інвойсі також конкретизовані відомості щодо паковання та ваги товару, які відповідають специфікації.

ТОВ ОУШЕН ФУДЗ здійснив повну оплату за товар за контрактом купівлі-продажу №BS-002 від 25.07.2023р. та специфікацією додатком №2 від 24.10.2023р. шляхом перерахування коштів на рахунок продавця компанії BEIJING SHIPULLER CO., LTD, що підтверджується платіжною інструкцією №46 від 24.10.2023р. на суму 17638,80 доларів США (що складає 30% від загальної вартості партії товару), з призначенням платежу - передоплата за приправи, шиїтаке, водорості та креветкові чіпси за контрактом №BS-002 від 25.07.2023р., додатком №2 від 24.10.2023р.; платіжною інструкцією №187 від 25.01.2024р. на суму 41157,20 доларів США (що складає 70% від загальної вартості партії товару), з призначенням платежу - передоплата за приправи, шиїтаке, водорості та креветкові чіпси за контрактом №BS-002 від 25.07.2023р., додатком №2 від 24.10.2023р.".

Згідно з коносаментом №UTRUST23111387 від 10.12.2023р., Продавець - компанія BEIJING SHIPULLER CO., LTD відвантажив на морське судно товар, поставку якого передбачено специфікацією додатком №2 від 24.10.2023р. до вищевказаного контракту, а саме: ПРИПРАВА ДО РИБНИХ СТРАВ, ШІЇТАКЕ, ВАКАМЕ, КРЕВЕТКОВІ ЧІПСИ у кількості 1030 картонних ящиків, загальною вагою брутто 12397,5 кг було завантажено на морське судно в одному контейнері №MSKU1582940.

У коносаменті №UTRUST23111387 від 10.12.2023р. вказаний порт відвантаження Qingdao (Циндао), Китай та порт призначення Gdansk (Гданськ), Польща, а також вказаний експедитор - TANIT GROUP LLC (ТОВ ТАНІТ ГРУП) та номер лінійного коносамента 232341252.

Позивач вказує , що організація перевезення товару здійснювалась ТОВ ОУШЕН ФУДЗ шляхом залучення ним експедитора Товариства з обмеженою відповідальністю ТАНІТ ГРУП ().

Також , позивач послається на ст. 8 Закону Про транспортно-експедиторську діяльність від 01.07.2004р. №1955-IV, згідно з приписами якої експедитори за дорученням клієнтів: забезпечують оптимальне транспортне обслуговування, а також організовують перевезення вантажів різними видами транспорту територією України та іноземних держав відповідно до договорів (контрактів), згідно з якими сторони мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо або у виключній формі цим та іншими законами України; фрахтують національні, іноземні судна та залучають інші транспортні засоби і забезпечують їх подачу в порти, на залізничні станції, склади, термінали або інші об`єкти для своєчасного відправлення вантажів.

Між ТОВ ОУШЕН ФУДЗ як клієнтом, та ТОВ ТАНІТ ГРУП як експедитором, укладений договір транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р.

Згідно з п. 1.1. розділу 1 вищевказаного договору, експедитор зобов`язується за дорученням клієнта та за його рахунок надати або організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних та транзитних вантажів клієнта, організацію виконання митних формальностей, здійснення операцій, пов`язаних з пред`явленням митному органу до митного оформлення товарів, транспортних засобів та інших вантажів клієнта та документів на них, а також додаткових послуг, необхідних для доставки вантажу.

Відповідно до п. 1.3. розділу 1 вищевказаного договору, умови надання послуг за цим договором при здійсненні конкретного перевезення вантажу погоджуються сторонами у відповідній заявці на надання транспортно-експедиторських послуг. Заявка є невід`ємною частиною договору. Сторони можуть укладати заявки у спрощений спосіб шляхом обміну сканованими копіями підписаних заявок за допомогою електронної пошти.

Згідно з п.п. 2.1.1., п.п. 2.1.2. та п.п. 2.1.3. п. 2.1. розділу 2 вищевказаного договору експедитор має право: укладати договори з перевізниками, портами, складами, судноплавними компаніями / її агентами, експедиторськими та іншими організаціями, які є резидентами та нерезидентами України, для виконання своїх обов`язків за цим договором; представляти інтереси клієнта у взаємовідносинах з перевізниками, портами та іншими організаціями; залучати до виконання своїх обов`язків за договором інші організації та особи.

Також п.п. 2.4.13. п. 2.4. розділу 2 вищевказаного договору передбачає, що клієнт зобов`язаний оплатити послуги експедитора, а також відшкодувати додаткові витрати, у тому числі, але не виключно витрати з демереджу, детеншну, понаднормового простою, зберігання, зважування, навантаження, розвантаження, які виникли у експедитора при виконання цього договору, якщо такі витрати не виникли з вини експедитора.

Пункт 6.1. розділу 6 вищевказаного договору передбачає, що він набирає чинності з дати його підписання і діє до кінця календарного року. Якщо жодна із сторін за 30 днів до закінчення строку дії договору не повідомить письмово іншу сторону про розірвання договору, термін його дії буде автоматично продовжуватися на кожний наступний календарний рік.

Відповідно до заявки №10 від 04.12.2023р. про надання транспортно-експедиторських послуг додатку до договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ погодили предмет та умови надання транспортно-експедиторських послуг щодо перевезення вищевказаного вантажу, а саме, вказані наступні відомості про товар: вантажовідправник BEIJING SHIPULLER CO., LTD; вантажоотримувач ТОВ ОУШЕН ФУДЗ; умови поставки - FOB Qingdao (Циндао); - порт завантаження - Qingdao, China (Циндао, Китай); порт призначення - Gdansk, Poland (Гданськ, Польща); місце митного оформлення: станція Клевань (якщо залізницею), м. Київ (якщо вивіз на авто); пункт доставки м. Київ; найменування та вага вантажу - ПРИПРАВА ДО РИБНИХ СТРАВ, ШІЇТАКЕ, ВАКАМЕ, КРЕВЕТКОВІ ЧІПСИ, вагою брутто 12397,50 кг; тип та кількість контейнерів - 1*40HC; орієнтовна дата судовиходу 12.12.2023р.; номер букінга (коносамента): 232341252 (вказаний номер лінійного коносамента); судноплавна лінія, узгоджена сторонами, та ставка за маршрутом судноплавна лінія: MAERSK; 1580 USD - фрахт; 395 USD - ВРР (вантажно-розвантажувальні роботи); 300 USD - ТЕО (транспортно-експедиторське обслуговування) в Польщі + Т1 (транзитна митна декларація); 2500 USD - залізничне перевезення (ст. Клевань), курс погоджений сторонами, експедиторську винагороду включено в ставку.

Також пунктом 17 заявки №10 від 04.12.2023р. передбачено, що клієнт зобов`язується відшкодувати експедитору додаткові витрати, в тому числі, але не виключно витрати з демереджу, детеншну, понаднормового простою, зберігання, зважування, навантаження, розвантаження, які виникли у експедитора при виконанні цього договору, якщо такі витрати не виникли з вини експедитора.

Згідно з пунктом 16 заявки №10 від 04.12.2023р. вартість зберігання контейнера у порту: 7 днів безкоштовно, далі згідно з тарифами порту; кількість днів вільних від демереджу 14 днів, далі згідно з тарифами лінії MAERSK.

Відповідно до договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. між ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ компанія ТОВ "ТАНІТ ГРУП" може залучати до виконання своїх обов`язків за договором інші організації та особи, в даному випадку морську судноплавну лінію MAERSK, що обумовлено у заявці №10 від 04.12.2023р.

Позивач у поясненнях зазначив, що залучена експедитором ТОВ ТАНІТ ГРУП судноплавна компанія MAERSK є найбільшим оператором контейнерних перевезень у світі. Контейнерні перевезення це найбільша сфера діяльності компанії і включає послуги з перевезення, логістики, експедирування вантажів по всьому світу, а також діяльність контейнерних терміналів. Компанії MAERSK належать порти, контейнерні термінали на різних континентах, у багатьох країнах світу. Також компанія MAERSK володіє низкою суден контейнеровозів.

Позивач наголосив, що він не укладав з компанією MAERSK договорів, адже уклав договір про надання транспортно експедиторського обслуговування з експедитором ТОВ ТАНІТ ГРУП, за умовами якого визначено конкретне завдання та маршрут перевезення вантажу, а також тариф на послуги експедитора в заявці на транспортно експедиторські послуги, яка є невід`ємною частиною даного договору, а тому позивач проводив розрахунки виключно з експедитором ТОВ ТАНІТ ГРУП. При цьому ТОВ ТАНІТ ГРУП уклало відповідний договір мультимодального перевезення з компанією MAERSK, тому розрахунки з компанією MAERSK за всі надані нею послуги здійснювало ТОВ ТАНІТ ГРУП.

Так, експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП надав позивачу рахунок на оплату послуг, а саме: рахунок №TG290124013 від 29.01.2024р., у якому вказана вартість транспортно-експедиторських послуг щодо контейнера MSKU1582940: морський фрахт за межами території України - 60040,00 грн. без ПДВ; транспортно-експедиторське обслуговування за межами території України (вантажно-розвантажувальні роботи, документальне оформлення) за межами території України - 35891,57 грн. без ПДВ; відшкодування витрат на міжнародне транспортно-експедиторське обслуговування вантажу за маршрутом: Гданськ, Польща - м/п Ізов - 62338,82 грн. без ПДВ; відшкодування витрат на міжнародне транспортно-експедиторське обслуговування вантажу за маршрутом: м/п Ізов - ст. Клевань, Україна - 20779,61 грн. без ПДВ; експедиторська винагорода на території України - 2 400,00 грн., у тому числі ПДВ-20% - 400,00 грн.

Загальна сума рахунку №TG290124013 від 29.01.2024р. - 181050,00 грн. без ПДВ, ПДВ-20% - 400,00 грн, разом з ПДВ - 181450,00 грн. Загальна сума витрат за межами території України за рахунком №TG290124013 від 29.01.2024р. складає 158270,39 грн. (60 040,00 грн. + 35891,57 грн. + 62338,82 грн. = 158270,39 грн.).

Позивач повністю оплатив вищевказаний рахунок експедитора ТОВ ТАНІТ ГРУП платіжною інструкцією №1344 від 13.02.2024р. на суму 181450,00 грн., з призначенням платежу: плата за морський фрахт, транспортно-експедиторське обслуговування, експедиторська винагорода, згідно рахунку №TG290124013 від 29.01.2024р., у т.ч. ПДВ 20% 400,00 грн.

На підтвердження виконання робіт (надання послуг) ТОВ ТАНІТ ГРУП за вищевказаним договором та заявкою, складений акт про надання транспортно експедиційних послуг №TG290124013 від 16.03.2024р.

Для надання митниці, на підтвердження розміру транспортних витрат, ТОВ ТАНІТ ГРУП надало позивачу довідку про транспортні витрати за межами митної території України №13168 від 05.03.2024р., згідно з якою транспортні витрати №13168 від 05.03.2024р., наданою експедитором - ТОВ ТАНІТ ГРУП, дана довідка видана для ТОВ OУШЕН ФУДЗ, м. Харків, Україна, про те, що для вантажу (приправа для страв з риби, сушені гриби Шиїтаке, водорості сушені Вакаме, чіпси рисові зі смаком креветки рожеві, чіпси рисові зі смаком креветки кольорові) по коносаменту UTRUST23111387, в контейнері MSKU1582940 - 1*40HC, вага брутто загалом 12397.50 кг, загальна вартість перевезення за межами території України на умовах FOB QINGDAO, CHINA до пункту-переходу Ізов - Грубешов складає 158270,39 грн. (сто п`ятдесят вісім тисяч двісті сімдесят гривень 39 копійок), з них: на умовах FOB QINGDAO, CHINA до порту GDANSK, POLAND вартість морського перевезення складає 60040,00 грн. (шістдесят тисяч сорок гривень 00 копійок); транспортно-експедиторське обслуговування (вантажно-розвантажувальні роботи, документальне оформлення) за межами території України складає 35891,57 грн. (тридцять п`ять тисяч вісімсот дев`яносто одна гривня 57 копійок); відшкодування витрат на міжнародне транспортно-експедиторське обслуговування вантажу за маршрутом: Гданськ, Польща - м/п Ізов - Грубешов складає 62338,82 грн. (шістдесят дві тисячі триста тридцять вісім гривень 82 копійки).

На умовах FOB QINGDAO, CHINA страхування вантажу не здійснювалось.

Експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП надав позивачу залізничну накладну СМГС №06156 від 05.03.2024р., складену на залізничне перевезення вищевказаного вантажу.

Щодо задекларованої вартості товарів, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, зокрема: зовнішньоекономічний договір (контракт) та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Відповідно до ч. 6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

На підтвердження ціни ТОВ ОУШЕН ФУДЗ до митного оформлення надано митниці копії контракту купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р., специфікації - додатку №2 від 24.10.2023р. до контракту купівлі продажу №BS-002 від 25.07.2023р., комерційного інвойсу №INV/SP2310-62 від 04.12.2023р., платіжних інструкцій №46 від 24.10.2023р., №187 від 25.01.2024р.

За змістом цих документів загальна сума проведеної оплати дорівнює сумі специфікації та сумі комерційного інвойсу, відомості, зазначені у специфікації та комерційного інвойсу не містять розбіжностей.

Крім того, на умовах поставки FOB витрати на експортне митне оформлення, доставку товарів у порт відвантаження та завантаження на борт судна, які покладаються на продавця, додатково до ціни, що була сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, не додаються.

Додатково декларантом надано митниці копії комерційної пропозиції продавця - компанії Beijing Shipuller Co., LTD (Китай) із вказаними цінами на товари на умовах поставки - FOB Qingdao, датованої від 24.10.2023р., із строком дії два місяці; прайс листа продавця - компанії Beijing Shipuller Co., LTD (Китай), датованого 24.10.2023р., із строком дії 2 місяці, із зазначенням вартості товарів на умовах поставки - FOB Qingdao; експортної митної декларації №01235889 від 07.12.2023р. щодо водоростей сушених Вакаме; експортної митної декларації №01235676 від 07.12.2023р. щодо приправи для страв з риби; експортної митної декларації №01235957 від 07.12.2023р. щодо чіпсів рисових зі смаком креветки; експортної митної декларації №01235810 від 07.12.2023р. щодо сушених грибів Шиїтаке.

Так, положеннями ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України визначено перелік обов`язкових документів, які підтверджують митну вартість товарів, серед яких відсутні такі документи як прайс-лист.

При цьому, до переліку додаткових документів, визначених ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-лист виробника, а й інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.

Прайс-лист (прейскурант) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.

Вказаний документ не є обов`язковими документами для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Аналогічні висновки щодо оцінки прайс-листа, як документа, який підтверджує митну вартість товарів, сформовано Верховним Судом, зокрема у постанові від 28.02.2024 № 815/1460/18.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товарів відповідач вказав, що у перекладах копій митних декларацій країн відправлення не зазначена інформація щодо пункту пропуску експортного відправлення. У листі №14/03/2024-1 від 14.03.2024р. позивач зазначив, що у вищевказаних експортних митних деклараціях відповідно до перекладу на українську мову вказаний митний пункт пропуску експортного відправлення - 4218, тобто у закодованій формі.

Надані декларантом до митного оформлення документи не містять розбіжностей, які би мали вплив на правильність визначення митної вартості, відсутні ознаки підробки. Надані декларантом документи містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Верховний Суд у постанові від 03.02.2021р. у справі №810/4441/16 зазначив, що експертний висновок не відноситься до документів, які підтверджують митну вартість товару, відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України. Такі документи носять виключно інформаційний характер. Тому вимога Рівненської митниці щодо надання декларантом висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями є необґрунтованою.

Щодо витрат на транспортування товарів, як вже встановлено судом вище, згідно рахунку на оплату №TG290124013 від 29.01.2024р. та довідки про транспортні витрати №13168 від 05.03.2024р., наданих експедитором ТОВ ТАНІТ ГРУП, позивач сплатив експедитору - ТОВ ТАНІТ ГРУП: морський фрахт за межами території України на умовах FOB QINGDAO, CHINA до порту GDANSK, POLAND - 60 040,00 грн.; транспортно-експедиторське обслуговування за межами території України (вантажно-розвантажувальні роботи, документальне оформлення) - 35 891,57 грн.; відшкодування витрат на міжнародне транспортно-експедиторське обслуговування вантажу за маршрутом: Гданськ, Польща - м/п Ізов-Грубешов - 62 338,82 грн. Всього - 158 270,39 грн.

Надані до митного оформлення документи містять відомості про вартість морського фрахту за маршрутом: Циндао, Китай - Гданськ, Польща, а також відомості про вартість витрат на міжнародне транспортно-експедиторське обслуговування вантажу за маршрутом: Гданськ, Польща митний пункт Ізов-Грубешов.

Стосовно транспортних витрат позивач надав відповідачу пояснення листом №14/03/2024-1 від 14.03.2024р., в яких пояснив, що коносамент №232341252 від 09.12.2023р. є лінійним і в ньому зазначаються відомості щодо задіяних у морському перевезенні експедиторів: A&H TRADING CO., LTD та ТОВ ТАНІТ ГРУП. Коносамент (BILL OF LADING) №UTRUST23111387 від 10.12.2023р. є домашнім, який експедитор оформляє у порту відправлення, у якому вказані наступні відомості: відправник - BEIJING SHIPULLER CO., LTD., отримувач - ТОВ ОУШЕН ФУДЗ, експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП. Вищевказані коносаменти також містять відомості щодо номера контейнера - MSKU1582940, найменування та кількості товару, порту відвантаження - Циндао, Китай, порту призначення Гданськ, Польща, які не містять розбіжностей, за якими ідентифікуються задекларовані товари.

У коносаменті (BILL OF LADING) №UTRUST23111387 від 10.12.2023р. є графа із вказівкою номера лінійного коносамента: підтвердження букінгу №232341252, що свідчить про те, що це пов`язані між собою документи.

Експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП надав Позивачу залізничну накладну СМГС №06156 від 05.03.2024р., складену на залізничне перевезення вищевказаного вантажу, у якій вказані наступні відомості: Відправник: Євротермінал Славков (графа 1); Станція відправлення: ПКП / Славков ЛХС (графа 2); Отримувач: Спільне українсько-грецьке підприємство Імтрекс, (графа 4); Станція призначення Клевань (графа 5); Прикордонна станція переходу Хрубешув Ізов (графа 6); Найменування вантажу вантаж збірний, контейнер MSKU1582940 (графа 15); Інвойс INV/SP2310-62 (графа 24); заяви відправника: ТОВ ПКП ЛХС Євротермінал Славков; контейнерний потяг; країна відправлення Китай; власник вантажу ТОВ ОУШЕН ФУДЗ; експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП; власник контейнера MAERSK (графі 3).

Щодо відомостей, вказаних у залізничній накладній №06156 від 05.03.2024р., позивач надав відповідачу до митного оформлення письмові пояснення експедитора ТОВ ТАНІТ ГРУП, викладені у листі №13168-1 від 14.03.2024р., відповідно до яких листом №13168-1 від 14.03.2024р. експедитор ТОВ ТАНІТ ГРУП надав пояснення щодо транспортно-експедиторських послуг за заявкою №10 від 04.12.2023р. за договором транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. між ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ, а саме: на виконання умов договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023р. між ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ було укладено Заявку №10 від 04 грудня 2023 року. Заявкою №10 від 04.12.2023р. про надання транспортно-експедиторських послуг визначений тариф на послуги експедитора: 1580 USD морський фрахт; 395 USD ВРР; 300 USD ТЕО + Т1; 2500 USD залізничне перевезення (ст. Клевань).. Це означає, що ставка включає відшкодування витрат на морський фрахт за маршрутом Qingdao, China - Gdansk, Poland, розвантажувальні роботи з судна в порту призначення, транспортно-експедиторське обслуговування на території Польщі (оформлення СМГС, тощо), відкриття транзитної декларації Т1, залізничний тариф по маршруту Gdansk, Poland - ст. Клевань, Україна та експедиторську винагороду, що відображено в Рахунку TG290124013 від 29.01.2024. На момент виставлення рахунку узгоджено курс - 38. Загальна сума по рахунку складає 181450,00 грн, що було відображено у довідці про транспортні витрати. Експедиторська винагорода, яка включена в ціну по заявці, в довідку про транспортні витрати не включається. Винагороду експедитор отримує за організацію всього процесу перевезення вантажу, включаючи фрахт, послуги в порту, перевезення наземним транспортом, супутні послуги з оформленню вантажу тощо. Винагорода - це плата за нашу роботу, як експедитора, яку здійснює клієнт (тобто резидент резиденту) на території України і вона є об`єктом обкладання ПДВ. Транзитна декларація Т1 видається на весь маршрут перевезення територією Польщі від порту до місця прибуття (закриття Т1) Hrubieszow (Poland) та включає внутрішнє перевезення до/з розподільчої станції Славков (Poland). Тобто вартість транспортних витрат між портом Gdansk та Славков включена в довідку. Відповідно до Заявки ТОВ ТАНІТ ГРУП організувало перевезення вантажу у контейнері MSKU1582940 за маршрутом Гданськ, Польща cт. Клевань, Україна. Згідно договору транспортного експедирування №19.08.2023/1202-1 ОД від 19.08.2023 р. між ТОВ ТАНІТ ГРУП та ТОВ ОУШЕН ФУДЗ компанія ТОВ ТАНІТ ГРУП може залучати до виконання своїх обов`язків за Договором інші організації та особи, в даному випадку морську лінію Maersk A/S. У СМГС від 05.03.2024 №06156 вказано місце відправки євротермінал Славков, так як це є розподільчим терміналом у Польщі, куди приходять контейнери з порту Gdansk, Poland.

Вказані пояснення, надані під час митного оформлення, з доданими документами містять обґрунтування транспортно-експедиторських витрат за маршрутом: Гданськ - Славков, що спростовує аргументи відповідача в цій частині.

Досліджуючи аргументи учасників справи щодо виявлених розбіжностей, колегія суддів зазначає, що виявлення розбіжностей у наданих до митного оформлення документів має наслідком початок процедури митних консультацій, утім, якщо внаслідок ретельної перевірки числових значень складових митної вартості перевірки митним органом не буде виявлено недоліків стосовно визначення митної вартості товарів за ціною контракту, рішення про коригування митної вартості не приймається.

Тобто, позивачем було надано всі можливі документи, які в повній мірі підтверджують заявлену митну вартість товару.

Що стосується посилання митного органу на те, що наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, а саме, у митних органів наявна цінова інформація на ідентичний товар, зокрема того ж самого виробника, у схожій кількості, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, колегія суддів зазначає, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

При цьому, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Колегія суддів звертає увагу на те , що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару митний орган також зазначив, що при визначенні (збільшенні) митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений до митного оформлення час.

Тобто, основною підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначеного в митній декларації, поданій позивачем, став аналіз цінової інформації, яка міститься в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України.

Наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаного в рішенні не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

При цьому, посилання у рішенні лише на номер митної декларації, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларацій, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, текст спірного рішення про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номер митної декларації як на джерело цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.

Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в базах АСМО Інспектор та ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині.

Колегія суддів зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №815/2162/17 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митній декларації, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару.

В свою чергу, колегією суддів встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що ціна, вказана платником в митній декларації, об`єктивно підтверджується контрактом і наданим повним пакетом документів, передбачених статтею 53 Митного Кодексу України, та підлягає обчисленню.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом апеляційної інстанції, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні числові дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

Ураховуючи встановлені судом обставини та наведені норми чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку про надання позивачем Митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості є необґрунтованим.

Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із врахуванням вищевикладених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення митного органу необґрунтоване, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.

Фактично доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, відповідачами не зазначено. Відповідачем наводяться доводи, аналогічні тим, які містяться у відзиві на позовну заву та були предметом розгляду судом першої інстанції інстанцій та спростовані ним.

Щодо посилання відповідача в апеляційній скарзі, в обґрунтування правомірності рішення про коригування митної вартості товару, на висновки Верховного Суду, колегія суддів зазначає , обставини справи, яка розглядається, і справи №817/1869/16. Так у справі №817/1869/16 до митного оформлення було надано три рахунки (інвойси) від однієї дати і за одним номером на той же транспортний засіб, які містили різну інформацію стосовно його вартості, а також декларантом не було надано підтвердження оплати транспортування. Наведені фактичні обставини свідчать про те, що правовідносини у вказаній справі та справі, яка розглядається, не є подібним. Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.

Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.

Щодо здійсненого судом першої інстанції розподілу судових витрат апеляційна скарга жодних доводів незгоди не містить.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними , не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, зміст апеляційної скарги , який повністю дублює заперечення на позов, подані до суду першої інстанції , містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 по справі № 520/19604/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко