Справа № 480/10789/24
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шевченко І.Г., розглянувши у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,-
В С Т А Н О В И В:
17 грудня 2024 року позивач, ОСОБА_1 , через представника звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", в якій просив:
2) визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника департаменту поліції особливого призначення ОШБ НПУ " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 01.10.2024 №251 про застосування дисциплінарного стягнення на старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у вигляді звільнення зі служби;
3) поновити на посаді старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;
4) стягнути з Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на користь старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №9 2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №З Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 » середній заробіток за час вимушеного прогулу з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.
Ухвалою суду від 18.12.2024 позовну заяву було повернуто позивачу в частині вимог про:
- визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника департаменту поліції особливого призначення ОШБ НПУ " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 01.10.2024 №251 про застосування дисциплінарного стягнення на старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у вигляді звільнення зі служби;
- поновлення на посаді старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;
- стягнення з Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на користь старшого сержанта поліції ОСОБА_2 (0194515) поліцейського взводу №9 2 роти №3 штурмового батальйону №2 полку управління поліції особливого призначення №З Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 » середній заробіток за час вимушеного прогулу з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.
В іншій частині вимог позовну заяву ухвалою суду від 23.12.2024 залишено без руху, а ухвалою суду від 27.12.2024 позовну заяву про визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту поліції особливого призначення ОШБ НПУ "ЛЮТЬ" від 18.11.2024 №1557 о/с прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, сторонам встановлено строки для подання заяв по суті спору та витребувано у сторін додаткові докази у справі (а.с.31-32).
Так, відповідачем подано відзив на позовну заяву.
Поряд з цим, після відкриття провадження у справі, судом було встановлено, що позовну заяву було подано без додержання вимог ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому ухвалою суду від 20.01.2025 позовну заяву на підставі ч.13 ст.171 КАС України залишено без руху у зв`язку із пропуском 15-денного строку звернення з цим позовом до суду, встановленого ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут НП України), та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску.
Представнику позивача як особі, що подала позовну заяву до суду, на виконання вимог ч.6 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалу суду від 20.01.2025 про залишення позовної заяви без руху було направлено через систему Електронний суд та вручено їй 21.01.2025 (наступний робочий день) (а.с.121). Тобто, з урахуванням ч.1 ст.120 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач у строк до 31.01.2025 включно мала право усунути зазначені в ухвалі суду від 20.01.2025, недоліки.
Перевіривши матеріали справи, а також оцінюючи доводи заяви представника позивача, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Також, відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Тобто суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.
Згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Втім відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
У випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.
У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.
Вказані висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14 та у постанові від 08.02.2023 у справі №120/7567/22.
Матеріалами справи підтверджується, що з оскаржуваним наказом позивач ознайомився 18.11.2024, про що міститься підпис позивача на витязі з наказу (а.с.112), проте з позовом про оскарження цього наказу позивач звернувся 17.12.2024, тобто з пропуском 15-денного строку, встановленого спеціальною нормою.
Представник позивача у заяві про усунення недоліків позовної заяви не заперечує, що до спірних у цій справі відносин застосовується саме 15-денний строк звернення, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту НП України.
Відтак, посилання представника позивача на те, що вона вже зверталася до Сумського окружного адміністративного суду у 15-денний строк, встановлений ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту НП України, не є ґрунтовними та не приймаються судом до уваги.
При цьому, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
При визначенні початку строку для звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 14.02.2019 у справі №805/3881/18-а.
Як вбачається з постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23.04.2020 у справі №813/3756/17, Суд вказав, що порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї.
Суд наголосив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).
Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Отже, законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.
Також порівняльний аналіз словоформ «дізналася» і «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Схожі висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі №520/8827/2020.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду, надаючи правову оцінку пропуску строку у справах, що виникли з публічних правових відносин, у постанові від 08 вересня 2022 року у справі № 990/11/22 зробила висновок, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але він цього не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.
Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відтак, оскільки позивач з оскаржуваним у цій справі наказом начальника Департаменту поліції особливого призначення ОШБ НПУ "ЛЮТЬ" від 18.11.2024 №1557 о/с ознайомився особисто під підпис 18.11.2024 (а.с.112), а з цим позовом про його оскарження через представника звернувся 17.12.2024, то суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк 15-денний строк звернення з цим позовом до суду, встановлений ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту НП України.
При цьому, суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Представником позивача не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду з цим позовом та не наведено поважних обставин, які не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.
Таким чином, суд зазначає, що доводи, викладені представником позивача у заяві, поданій у порядку усунення недоліків позову, є безпідставними, а відтак, зазначені у заяві підстави не можуть бути розцінені поважними, що унеможливлює поновлення строку звернення.
Будь-яких інших заяв у порядку усунення недоліків позовної заяви представником позивача, станом на сьогодні, не подано.
Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно п.8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З урахуванням наведеного вище, вбачається необхідним позовну заяву залишити без розгляду.
Керуючись ст.ст. 240, 248, 293, 295, пп.15.5 Розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту поліції особливого призначення ОШБ НПУ "ЛЮТЬ" від 18.11.2024 №1557 о/с - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття.

Суддя І.Г. Шевченко