Справа № 460/1275/25
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2025-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
31 січня 2025 року м. Рівне№ 460/1275/25
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про стягнення заборгованості,
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Пунктами 4,5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, в позовній заяві позивач зазначає РНОКПП та адресу реєстрації проживання (перебування).
Поряд з цим, матеріали справи не містять належним чином засвідченої копії довідки про присвоєння позивачу РНОКПП та належним чином засвідченої копії паспорта позивача.
А відтак, судом неможливо встановити належність зазначеного РНОКПП позивачу та адресу реєстрації проживання (перебування) позивача.
Як вбачається із позовної заяви, у її додатку зазначено - лист від 30.04.2024. Разом з тим, вказаний документ позивачем до матеріалів справи не долучений, що підтверджується актом про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушення цілісності, пошкодження конверта (пакування) від 29.01.2025, складеним ВДЗ (канцелярією) Рівненського окружного адміністративного суду.
Також суд зазначає, що позивачем визначено відповідачем у даній справі - Пенсійний фонд України.
Однак, позовні вимоги звернені до ГУ ПФУ в Рівненській області, що не узгоджується з вимогами ст. 160 КАС України.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).
Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, позаяк в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.
Про порушення свого права позивач дізнався після виплати 01.12.2023 коштів за листками непрацездатності.
У той же час, позивач звернувся до суду з даним позовом 27.01.2025, про що свідчить відбиток штампу відділення поштового зв`язку на конверті, у якому позовну заяву скеровано до суду, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.
В позовній заяві міститься клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом. Так, позивачем зазначено, що строк звернення до суду пропущено з тих підстав, що позивач вже звертався до суду з даним позовом в межах строків звернення до суду. Однак, таку позовну заяву було повернуто. Також зауважив, що не має кабінету в системі "Електронний суд" та не користується ним.
З даного приводу суд зауважує наступне.
Ухвалою суду від 29.10.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання суду: копії позовної заяви з додатками для Пенсійного фонду України; обґрунтованого розрахунку суми моральної шкоди, що позивач хоче стягнути, а також доказів, що підтверджують обставини наявності шкоди, заподіяної відповідачем; позовної заяви, яка б відповідала вимогам статті 160-161 КАС України, в частині приведення суб`єктного складу учасників справи у відповідність до приписів Кодексу адміністративного судочинства.
Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 29.10.2024 в електронному вигляді була доставлена до електронного кабінету позивача у підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС 30.10.2024. При цьому, із заявою про отримання копії названої ухвали у паперовій формі позивач до суду не звертався.

Позивач недоліки позовної заяви не усунув, у зв`язку з чим, ухвалою від 07.01.2025 позовну заяву повернуто позивачу.

Ухвала суду від 07.01.2025 в апеляційному порядку не оскаржувалася.

Позивач знову звернувся до суду із даним позовом, однак такий позов подано зі спливом 6-місячного терміну, що свідчить про тривалу бездіяльність позивача.

Вказані обставини на думку суду, свідчать, що зазначені позивачем обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Щодо відсутності у позивача електронного кабінету у системі "Електронний суд" та твердження позивача про невикористання останнього, суд зазначає що вказані твердження суперечать один одному.

Більше того, з КП "ДСС" судом встановлено, що у ОСОБА_1 наявний електронний кабінету у системі "Електронний суд".

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин слід запропонувати позивачу протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали усунути вказані вище недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: 1) належним чином засвідченої копії довідки про присвоєння позивачу РНОКПП та належним чином засвідченої копії паспорта позивача - відповідно до кількості учасників справи; 2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин його пропуску; 3) позовної заяви, яка відповідатиме вимогам ст. ст. 160,161 КАС України, узгодивши відповідачів та вимоги, до яких вони звернені - відповідно до кількості учасників справи; 4) належним чином засвідченої копії листа від 30.04.2024 - відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.О. Комшелюк