Справа № 120/147/25
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03 лютого 2025 р. Справа № 120/147/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши у м. Вінниці матеріали позовної заяви Консорціума "АКВА РЕСУРС 24" (, місцезнаходження: вул. Стеценка, 25, м. Вінниця, 21001), від імені та в інтересах якого діє адвокат Заворотнюк Максим Сергійович (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса для листування: вул. Доківська, буд. 7, літ. А, кв. 45, смт. Коцюбинське, Бучанський район, Київська область, 08298), до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (, місцезнаходження: вул. Бориса Грінченка, буд. 1, м. Київ, 01001) про визнання протиправними та скасування рішень, встановлення відсутності компетанції (повноважень), зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

07.01.2025 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Заворотнюка М.С., подана від імені та в інтересах Консорціума "АКВА РЕСУРС 24" до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про:

- встановлення факту відсутності повноважень у відповідача щодо винесення рішення від 05.07.2024, оформленого протоколом № 15;

- визнання незаконним та скасування рішення відповідача від 05.07.2024, оформленого протоколом № 15;

- встановлення факту відсутності повноважень у відповідача щодо винесення рішення від 05.07.2024, оформленого протоколом № 16;

- визнання незаконним та скасування рішення відповідача від 05.07.2024, оформленого протоколом № 16;

- визнання незаконним та скасування рішення відповідача від 11.07.2024 про відхилення тендерної пропозиції Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24";

- зобов`язання відповідача винести рішення про визнання Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24" переможцем торгів закупівлі послуги з управління активами відповідно до ст. 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", а саме: 984/1000 частки об`єкта нерухомого майна за реєстраційним номером 40, який розташований за адресою: санаторій "Поляна" Закарпатська обл., Свалявський р-н., с. Поляна, вулиця Духновича, будинок 104; 16/1000 частки об`єкта нерухомого майна за реєстраційним номером 40, який розташований за адресою: Закарпатська обл., Свалявський р., с. Поляна, вулиця Духновича, будинок 104; об`єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 240, який розташований за адресою: Закарпатська обл., Свалявський р., с. Поляна, вулиця Духновича, будинок 171; об`єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 240, який розташований за адресою: Закарпатська обл., Свалявський р., с. Поляна, вулиця Духновича, будинок 131. (ID оголошення: UA-2024-05-15-002969-a), та укласти відповідний договір.

Ухвалою суду від 17.01.2025 вказану позовну заяву залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ч.ч. 3, 6 ст. 161 КАС України. При цьому суд дійшов висновку, що позивач пропустив встановлений законом строк звернення до адміністративного суду, однак не додав до позовної заяви клопотання про його поновлення та докази поважності його пропуску. Крім того, позивач не доплатив судовий збір за пред`явлені позовні вимоги немайноового характеру у розмірі 12 112,00 грн. Для усунення виявлених недоліків позовної заяви позивачу установлено строк протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

27.01.2025 до суду надійшла заява представника позивача про усунення недоліків позовної заяви та поновлення строку на подання адміністртивного позову.

Відповідно до ч. 8 ст. 171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 6 ст. 120 КАС України).

Перевіряючи питання щодо усунення позивачем недоліків позовної заяви, про які зазначено в ухвалі від 17.01.2025 про залишення позовної заяви без руху, суд виходить з таких мотивів.

Щодо сплати судового збору.

З наведенням відповідних мотивів, в ухвалі від 17.01.2025 суд дійшов висновку, що розмір судового збору, який підлягає сплаті Консорціумом "АКВА РЕСУРС 24" при зверненні до адміністративного суду з цим позовом становить 15 140,00 грн.

Натомість згідно з доданою до позовної заяви платіжною інструкцією № 6572-4035-17310--70 від 06.01.2025 позивач сплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн. Тобто сума недоплати судового збору становить 12 112,00 грн.

Водночас підстав для звільнення позивача від сплати судового збору не встановлено, доказів на підтвердження наявності пільг щодо сплати судового збору, передбачених статтею 5 Закону України "Про судовий збір", до позовної заяви не додано.

Відтак на усунення виявлених недоліків позовної заяви позивачу запропоновано надати суду документ про доплату судового збору в сумі 12 112,00 грн за належними реквізитами.

До своєї заяви від 27.01.2025 представник позивача долучив квитанцію за № 2534-9887-9884-6001 від 26.01.2025 про сплату судового збору у вищезазначеному розмірі.

Отже, в цій частині недоліки позовної заяви усунуто.

Щодо строку звернення до суду.

Згідно з п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В силу приписів ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку із здійсненням закупівлі товарів (робіт, послуг) для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, які регламентуються Законом України "Про публічні закупівлі" та деякими іншими спеціальними нормами чинного законодавства.

Водночас у поданому адміністративному позові Консорціум "АКВА РЕСУРС 24", як учасник публічної закупівлі, не погоджується з рішеннями та діями Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, як замовника, що були прийняті/вчинені відповідачем в межах здійснення процедури публічної закупівлі № UA-2024-05-15-002969-а та стосуються:

1) рішень від 05.07.2024, оформлених протоколами № 15 та № 16, про скасування рішень від 04.06.2024 про визначення Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24" переможцем процедури закупівлі;

2) рішення від 11.07.2024 про відхилення тендерної пропозиції Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24".

Відтак суд враховує, що строки та порядок оскарження процедур закупівлі установлюються статтею 18 Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, частиною першою зазначеної статті передбачено, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України "Про Антимонопольний комітет України". Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України "Про Антимонопольний комітет України".

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.

За правилами, визначеними ч. 8 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі", скарги, що стосуються прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки тендерних пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня, коли суб`єкт оскарження дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав унаслідок рішення, дії чи бездіяльності замовника, але до дня укладення договору про закупівлю.

У разі порушення строків, визначених в абзацах першому-четвертому цієї частини, скарги автоматично не приймаються електронною системою закупівель.

Згідно з ч. 11 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" орган оскарження у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дня внесення скарги до реєстру скарг, повинен розмістити в електронній системі закупівель рішення про прийняття скарги до розгляду із зазначенням дати, часу і місця розгляду скарги або обґрунтоване рішення про залишення скарги без розгляду.

За змістом ч. 14 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" датою початку розгляду скарги є дата оприлюднення реєстраційної картки скарги в електронній системі закупівель.

Строк розгляду скарги органом оскарження становить 10 робочих днів з дати прийняття скарги до розгляду, який може бути аргументовано продовжено органом оскарження до 20 робочих днів.

Частинами 15, 16 статті 18 Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, та інформації, одержаної за скаргою.

Водночас в силу приписів ч. 22 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Також відповідно до ч. 23 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Разом з тим частиною 24 статті 18 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що право на оскарження не обмежує права суб`єкта оскарження на звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження.

Отже, з аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що органом оскарження у спірних правовідносинах насамперед є Антимонопольний комітет України, до якого учасником публічної закупівлі може бути подано скаргу на рішення, дії чи бездіяльність замовника щодо порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

При цьому законодавець установлює скорочений строк для подання відповідної скарги залежно від етапності процедури закупівлі, що обумовлюється швидкоплинністю процедури закупівлі та необхідністю забезпечення оперативного та ефективного розгляду спорів, пов`язаних із публічними закупівлями, зважаючи на те, що затримка із вирішенням таких спорів може негативно вплинути на проведення процедур закупівель, реалізацію державних контрактів або забезпечення публічних потреб.

Разом з тим, суб`єкту оскарження гарантується судовий порядок захисту своїх прав та інтересів у процедурі конкретної закупівлі, тобто право на безпосереднє звернення до суду, без попереднього звернення до органу оскарження.

Утім, на думку суду, строки оскарження у цьому разі залишаються незмінними, і суб`єкт оскарження, який обрав такий альтернативний спосіб оскарження, повинен звернутися до суду в межах строків, передбачених ч. 8 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" для подання скарги до органу оскарження через електронну систему закупівель.

Відповідні строки законодавцем визначені як достатні для своєчасного оскарження порушень, пов`язаних із проведенням закупівель, забезпечення прозорості відповідних процедур, стабільності закупівельного процесу та захисту прав усіх учасників. Встановлення такого присічного строку спрямоване на недопущення затягування розгляду скарг, які можуть вплинути на ефективність проведення закупівель і реалізацію відповідних публічних договорів.

Відтак суд вважає, що у спірних правовідносин адміністративний позов може бути подано до суду не в межах загального строку, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України, а в межах строків, визначених "іншим законом" в розумінні положень ч. 1 ст. 122 КАС України і таким "іншим законом" є саме Закон України "Про публічні закупівлі", зокрема його стаття 18, яка реулює питання строків та порядку оскарження процедур закупівлі.

З огляду на викладене та враховуючи предмет адміністративного позову, суд вважає, що для звернення позивача до суду з вимогами щодо оскарження рішень відповідача від 05.07.2024 та 11.07.2024 застосовується саме спеціальний 10-денний строк, встановлений абз. 3 ч. 8 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі", який обчислюється з дня, коли суб`єкт оскарження дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав унаслідок рішення, дії чи бездіяльності замовника, але у будь-якому разі не пізніше дня укладення договору про закупівлю.

Однак при цьому слід врахувати, що постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення та скасування.

Водночас згідно з абз. 3 п. 59 вказаних Особливостей скарги, що стосуються прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки тендерних пропозицій учасників, подаються протягом п`яти днів з дати, коли суб`єкт оскарження дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав унаслідок рішення, дії чи бездіяльності замовника, але до дня укладення договору про закупівлю.

Таким чином, враховуючи вищенаведені приписи законодавства та дію на час виникнення спірних правовідносин воєнного стану в Україні, суд доходить висновку, що з відповідним адміністративним позовом позивач міг звернутися до суду у п`ятиденний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав унаслідок рішення, дії чи бездіяльності відповідача.

Наведені позивачем у заяві про усунення недоліків позовної заяви доводи вказаних висновків суду не змінюють.

При цьому суд не бере до уваги посилання позивача на використання у ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" терміну "скарга", а не "позову", оскільки, як зазначено судом вище, за змістом положень цієї статті основною формою захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, визнається подання скарги до органу оскарження з одночасним гарантуванням суб`єкту оскарження права на звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження. Тобто сам суб`єкт оскарження самостійно обирає один з можливих та передбачених законом способів захисту своїх прав та інтересів в процедурі закупівлі, але разом з тим строки оскарження залишаються аналогічними, як для звернення зі скаргою до органу оскарження, так і для подання позовної заяви до суду.

Крім того, суд не може погодитися з твердженнями позивача щодо наявності суперечності між нормами ч. 8 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" та п. 59 Особливостей, адже такі Особливості покликані врегулювати питання здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників в умовах воєнного стану, а повноваження на їх визначення надані Кабінету міністрів України згідно з п. 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі".

Таким чином, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування встановлено особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", і норми статті 18 цього Закону застосовуються з урахування пункту 56 Особливостей, зокрема передбачають обмежені строки щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки тендерних пропозицій учасників.

Позивач оскаржує рішення, прийняті відповідачем 05.07.2024 та 11.07.2024 в межах процедури публічної закупівлі UA-2024-05-15-002969-а, а саме:

- рішення від 05.07.2024, оформлених протоколами № 15 та № 16, про скасування рішень від 04.06.2024 про визначення Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24" переможцем процедури закупівлі;

- рішення від 11.07.2024 про відхилення тендерної пропозиції Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24".

Таким чином, звернувшись до суду з цим адміністративним позовом лише 07.01.2025, позивач істотно пропустив встановлений законом строк звернення до суду.

У заяві про усунення недоліків позовної заяви позивач просить суд поновити такий строк, посилаючись на те, що вказані рішення були опубліковані відповідачем несвоєчасно.

Оцінюючи вказані доводи, суд враховує, що рішення від 11.07.2024 оприлюднене в електронній системі закупівель "Prozzoro" об 11:02 год 11.07.2024.

За даними тієї ж системи закупівель, 20.07.2024 позивач подавав скаргу до Антимонопольного комітету України на вказане рішення замовника про відхилення тендерної пропозиції Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24", яка, однак, рішення № 12546-р/пк-пз від 23.07.2024 залишена без розгляду саме у зв`язку з порушенням строку на її подання.

Відповідно до положень ч. 23 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" таке рішення позивач вправі був оскаржити до суду протягом 30 днів з дня його оприлюднення 23.07.2024 о 18:04 год, але матеріали позовної заяви не містять відповідних даних.

Таким чином, що на сьогодні є таке, що набрало чинності рішення Антимонопольного комітету України про залишення без розгляду скарги Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24" на рішення замовника від 11.07.2024 про відхилення тендерної документації. Водночас в силу приписів ч. 22 ст. 18 Закону України "Про публічні закупівлі" вказане рішення є обов`язковим в тому числі для осіб, яких воно стосується.

Наведені обставини підтверджують обізнаність Консорціуму "АКВА РЕСУРС 24" з рішенням від 11.07.2024 та факт недотримання позивачем строку на його оскарження до адміністративного суду.

Щодо інших оскаржуваних рішень відповідача, а саме від 05.07.2024, оформлених протоколами № 15 та № 16, то, як зазначає сам позивач, такі рішення були оприлюднені в електронній системі закупівель в межах тендеру (ID оголошення: UA-2024-05-15-002969-a) 11.07.2024 року об 10:46 год та обґрунтовані з посиланням на рішенням Комісії АМКУ від 19.06.2024 № 10624-р/пк-пз, частиною 22 статті 18 Закону та пунктом 67 Особливостей.

Відтак суд відхиляє твердження позивача про те, що несвоєчасне оформлення та оприлюднення замовником вказаних рішень зумовило несвоєчасне подання до суду позовної заяви, з огляду на те, що позовна заява до суду була подана лише 07.01.2025, тоді як відповідні рішення доведені до відома позивача 11.07.2024.

Також суд критично оцінює посилання позивача на необґрунтованість зазначених рішень, як на причину пропущення строку звернення до суду, оскільки питання обґрунтованості чи необґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень може бути предметом судового розгляду, але не перешкоджає своєчасно звернутися до суду з позовом про оскарження такого рішення, в тому числі з підстав його необґрунтованості.

Крім того, суд бере до уваги, що з часу оприлюднення оскаржуваних рішень в електронній системі закупівель, будь-яких змін до таких рішень відповідач не вносив, що однак не завадило позивачу пред`явити адміністративний позов про їх скасування, хоча й з пропущенням строку звернення до суду.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Отже, закон обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків спрямоване на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Крім того, установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (див. постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19).

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 121 КАС України суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Поважність причин повинен доводити скаржник (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 806/2321/16).

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відтак поновленню підлягають лише пропущенні з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Водночас не звернення до суду з позовом за захистом свої прав через неналежне використання своїх процесуальних прав не є поважною причиною пропуску строку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19.

Суд зауважує, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (див. правову ухвали Верховного Суду від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно з рішенням ЄСПЛ від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до іншої практики ЄСПЛ (справи "Пелевін проти України", № 24402/02, рішення від 20 травня 2010 року, п. 27; "Наталія Михайленко проти України", № 49069/11, рішення від 30 травня 2013 року, п. 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд зазначає, що, незважаючи на залишення позовної заяви без руху та надання позивачу можливості подати клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами на його підтвердження, позивач у заяві про усунення недоліків позовної заяви не навів поважних причин, які б унеможливили його звернення до суду в межах встановленого законом строку, а натомість помилково стверджує, що несвєчасне подання позовної заяви зумовлене об`єктивними обставинами та недоліками законодавства.

Відповідно до частини першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наведені норми кореспондуються з положеннями п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, згідно з яким позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

З огляду на викладене і враховуючи те, що позивач подав позов після закінчення строку, встановленого законом та при цьому не навів поважних причин його пропуску та не надав доказів на їх підтвердження, позовна заява Консорціума "АКВА РЕСУРС 24" підлягає поверненню у тому числі на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, разом з усіма доданими до позовної заяви документами.

При цьому, на переконання суду, встановлені судом недоліки позовної заяви є суттєвими і у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження за цією позовною заявою. Відтак рішення про повернення позовної заяви переслідує легітимну мету та має розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями, зумовлене не будь-яким свавільним небажанням суду розглядати звернення заявника до суду, а невиконанням ним процесуальних вимог закону щодо строку подання позовної заяви.

Крім того, суд враховує, що згідно з ч. 8 ст. 169 КАС повернення позовної заяви не позбавляє права звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Тобто таке рішення суду не перешкоджає доступу позивача до суду за умови дотримання ним вимог процесуального закону.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 248, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Консорціума "АКВА РЕСУРС 24" до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про визнання протиправними та скасування рішень, встановлення відсутності компетанції (повноважень), зобов`язання вчинити дії повернути позивачу разом з доданими до заяви документами.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 03.02.2025.

Суддя Сало Павло Ігорович