Справа № 320/25378/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 січня 2025 року м.Київ № 320/25378/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши заяву про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Міністерство юстиції України та просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» від 02.05.2023 №1562/5, в частині п. 3 щодо анулювання приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, п. 4. щодо направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, та висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів у сфері державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції у сфері державної реєстрації щодо розгляду скарги від 01.05.2023, в частині анулювання приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1;

зобов`язати Міністерство юстиції України відновити становище, що існувало до видачі незаконного наказу, шляхом поновлення (розблокування) доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

зобов`язати ДП «Національні інформаційні системи» поновити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

встановити судовий контроль за виконанням судового рішення в цій справі та зобов`язати відповідачів надати звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.03.2024 даний позов було повернуто, однак постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2024 ухвалу суду було скасовано, а справу направлено на продовження розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.12.2024 заяву про самовідвід судді Дудіна С.О. було задоволено, а справу передано на повторний розподіл.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Головенко О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.12.2024 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Від представника відповідача надішло клопотання щодо призначення розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

В обгрунтування заявленого клопотання вказує, що справа не підглядає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки під час її розгляду підлягають дослідженню значна кількість обставин та фактів, що мають значення для справи, обов`язковим є заслуховування сторін у справі та їх представників, які зможуть підтвердити доводи, викладені в позові/відзиві на нього, та повідомити всі обставини щодо спору і, як наслідок, долучити додаткові докази на спростування повідомлених іншою стороною обставин, оскільки позивачем заявлено ряд позовних вимог, для належного дослідження яких є доцільним розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи в судовому засіданні, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст 262 КАС України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

у випадках, визначених ст. 263 цього Кодексу;

якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 6 ст. 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У даному випадку предметом позову, є зокрема, скасування наказу Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» від 02.05.2023 № 1562/5, в частині щодо анулювання доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, тощо.

Таким чином, дана адміністративна справа у розумінні КАС України є справою незначної складності, що може бути розглянута без проведення судового засідання.

Зазначаючи про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін, представник відповідач не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Враховуючи, що дана адміністративна справа з огляду на її предмет і характер спірних правовідносин є незначної складності і будь-яких вагомих підстав для її розгляду в судовому засіданні відповідач не зазначив, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, представником відповідача направлено клопотання щодо залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Службу безпеки України.

В обгрунтування даного клопотання зазначає, що предметом оскарження є наказ Міністерства юстиції України, відповідно до якого задоволено скаргу Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансування тероризму Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України тому вважає, що судове рішення у цій справі буде прямо впливати на права скаржника, а тому, вважаємо за необхідне залучити Службу безпеки України до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

Також від позивача налійшли письмові заперечення, відповідно до яких просить суд відмовити у задоволенні даного клопотання.

Вважає, що залучення в якості третьої особи, яка не представляє самостійних вимог - Службу безпеки України, ніяким чином не впливає на права, свободи, інтереси та їх обов`язки, а реєстраційні дії проведені позивачем ніяким чином не впливають та не порушують їхніх прав.

Розглянувши заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

Частиною 2. КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Службу безпеки України», Служба безпеки країни - державний орган спеціального призначення з правоохоронними функціями, який забезпечує державну безпеку України.

Завданнями Служби безпеки України, у межах визначеної законодавством компетенції є: захист державного суверенітету, конституційного ладу, територіальної цілісності, науково-технічного і оборонного потенціалу України, законних інтересів держави та прав громадян від розвідувально-підривної діяльності іноземних спеціальних служб, посягань з боку окремих організацій, груп та осіб, а також забезпечення охорони державної таємниці та попередження, виявлення, припинення та розкриття кримінальних правопорушень проти миру і безпеки людства, тероризму та інших протиправних дій, які безпосередньо створюють загрозу життєво важливим інтересам України (ст. 2 Закону України "Про Службу безпеки України").

Враховуючи заявлені позовні вимоги та визначені законодавством завдань Служби безпеки України суд вважає, що залучення у якості третьої особи вказаної установи не є обов`язком, оскільки жодним чином не впливає на права, свободи інтереси або обов`язки останньої.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що питання про залучення третьої особи може бути ініційоване і вирішене судом, як на стадії відкриття провадження, під час підготовки справи до судового розгляду або під час судового розгляду. КАС України не встановлює строку вирішення питання про залучення третіх осіб.

Тому якщо під час розгляду справи по суті, судом буде встановлено, що рішення у справі може вплинути на права або обов`язки Служби безпеки України, судом буде самостійно ініційоване питання щодо залучення даної установи до розгляду справи.

Керуючись ст. 12, 49, 243, 248, 257, 262 КАС України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника Міністерства юстиції України про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

У задоволенні клопотання представника Міністерства юстиції України про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Службу безпеки України - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.