Справа № 160/29044/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді cуддів за участі: секретаря судового засідвння Врони О. В. Рябчук О.С., Кучми К.С., Хижняк В.В.
представника позивачаФранскевич Ю.І.
представників відповідача Решетило С.В., Коренчук А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
27.12.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту: ОСОБА_1 , позивач) до Національного Банку України (далі по тексту: НБУ, відповідач), в якій позивач просила:
- визнати протиправним та скасувати Застереження № 20/901-рк/БТ від 30.06.2022 року, винесене Комітетом з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Правління Національного банку України від 01.08.2023 року № 265-рш «Про відкликання банківської ліцензії і ліквідації АТ «АКБ «КОНКОРД»;
- зобов`язати Національний банк України винести рішення про незастосування до ОСОБА_1 ознак небездоганної ділової репутації, передбаченої підпунктом 2 пункту 65 розділу ІІ Положення про ліцензування банків, затвердженого Постановою Правління НБУ від 22.12.2018 року № 149, що була застосована до ОСОБА_1 у зв`язку з винесенням Правлінням Національного банку України рішення від 01.08.2023 року № 265-рш «Про відкликання банківської ліцензії і ліквідації АТ АКБ «КОНКОРД».
Позивач стверджує, що у зв`язку із застосуванням до неї Національним банком України ознаки небездоганної ділової репутації у зв`язку з прийняттям Правлінням НБУ Рішення № 265-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «АКБ «КОНКОРД» відбулось незаконне втручання в її охоронюваний законний інтерес на бездоганну ділову репутацію в розумінні Положення про ліцензування банків № 149.
Позивач вказує, що підставою для винесення Рішення № 265-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «АКБ «КОНКОРД» став висновок Правління НБУ про систематичність порушень АТ «АКБ «КОНКОРД» законодавства про фінансовий моніторинг протягом останніх двох років. Вказана систематичність, згідно з текстом Рішення № 265-рш від 01.08.2023, була встановлена на підставі застосування НБУ до АТ «АКБ «КОНКОРД» двох заходів впливу: 1) Рішення № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 «Про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» за порушення законодавства України»; 2) Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 щодо усунення порушення вимог законодавства з питань фінансового моніторингу, виявлених під час перевірки. Заходи впливу у вигляді Рішення № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 про накладення штрафу та Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 року були застосовані НБУ до АТ «АКБ «КОНКОРД» за результатом позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД» з питань дотримання вимог фінансового моніторингу, на підставі Довідки про перевірку від 04.01.2022 № В/25-0009/218/БТ.
Позивач зазначає, що у розділі «Виявлені порушення» вказаної Довідки від 04.01.2022 № В/25-0009/218/БТ першим порушенням з боку АТ «АКБ «КОНКОРД» Національний банк України визначив порушення абзаців першого та другого частини першої статті 8 Закону № 361-IX в частині неналежного виконання обов`язку Банку впроваджувати та оновлювати правила фінансового моніторингу, програми проведення первинного фінансового моніторингу та інші внутрішні документи з питань фінансового моніторингу, а також відсутності в них процедур, достатніх для забезпечення ефективного управління ризиками. Щодо даного порушення в тексті Довідки чітко визначено, що відповідальною особою є Відповідальний працівник. Вказане порушення було покладено відповідачем в якості підстави для винесення Застереження до АТ «АКБ «КОНКОРД».
Позивач зазначає, що до 01.08.2023 вона обіймала посаду Відповідального працівника за проведення фінансового моніторингу, начальника департаменту фінансового моніторингу АТ «АКБ «КОНКОРД».
Таким чином, позивач вважає, що такий захід впливу як Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 було застосовано Національним банком України до АТ «АКБ «КОНКОРД» за порушення, допущені саме позивачем.
Позивач вказує, що до тих пір, поки є чинним Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022, яким Національний банку України застосував до АТ «АКБ «КОНКОРД» захід впливу за порушення відповідальною особою фінансового моніторингу, тобто, позивача, і на підставі якого, в свою чергу, було винесено Рішення № 265-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «АКБ «КОНКОРД», - позивач не має можливості подати до Нацбанку клопотання про незастосування до неї ознаки небездоганної ділової репутації з інформацією про відсутність причинно-наслідкового зв`язку між діями позивача та порушеннями АТ «АКБ «КОНКОРД», що призвели до відкликання банківської ліцензії та винесення Рішення № 265-рш від 01.08.2023.
Питання відновлення бездоганного статусу своєї ділової репутації в банківській сфері позивач, таким чином, нерозривно зв`язує з встановленням правомірності винесеного відповідачем Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022.
Посилаючись на Науково-правовий експертний висновок Інституту держави і права імені В.М. Корецького Національної академії наук України від 23.11.2023 року № 126/191-е, позивач стверджує, що Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 не відповідає приписам Положення про застосування Національним банком України заходів впливу, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 17 серпня 2012 року № 346 (далі Положення № 346). Зокрема, позивач стверджує, що за кожне з порушень, за які відповідачем було застосовано до АТ АКБ «КОНКОРД» такий захід впливу, як Застереження від 30.06.2022, - Положенням №346 передбачалось застосування Національним банком України іншого заходу впливу, а саме штрафу. Таким чином, позивач стверджує, що всі вказані порушення мали б бути відображені в одному рішенні Національного банку України - Рішенні № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 «Про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» за порушення законодавства України».
Посилаючись на Науково-правовий експертний висновок Інституту держави і права імені В.М. Корецького Національної академії наук України від 23.11.2023 року № 126/191-е, позивач також стверджує, що застосування відповідачем до АТ «АКБ «КОНКОРД» такого заходу впливу як Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 відбулось з порушенням строків. Позивач зазначає, що Положення № 346 містить нормативну неврегульованість щодо визначення моменту виявлення порушення, від якого починає відраховуватись строк шість місяців на застосування такого заходу впливу як письмове застереження. Посилаючись на експертний висновок, позивач стверджує, що такий строк для винесення Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 закінчився через шість місяців після закінчення проведення інспекційної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД», а саме 03.06.2022.
Посилаючись на Науково-правовий експертний висновок Інституту держави і права імені В.М. Корецького Національної академії наук України від 23.11.2023 року № 126/191-е, позивач також стверджує, що є неправомірним винесення Національним банком України Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 як заходу впливу за допущення АТ «АКБ «КОНКОРД» порушень, за які до цього банку відповідачем в той же день, 30.06.2022, було застосовано інший захід впливу - Рішення № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 «Про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» за порушення законодавства України». У вказаних діях відповідача позивач вбачає порушення принципу заборони притягнення особи до подвійної відповідальності за одне правопорушення.
Також позивач вказує, що встановлені в Застереженні №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 зауваження відповідача до змісту внутрішніх нормативних документів АТ «АКБ «КОНКОРД» з питань фінансового моніторингу не відповідають фактичним обставинам справи та зроблені за обставин самовільного розширення відповідачем змісту норм законодавства, якими встановлені вимоги до внутрішніх нормативних документів банків з питань фінансового моніторингу.
Позивач також стверджує, що при винесенні Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 відповідачем було допущено порушення встановленої процедури прийняття такого рішення, а саме порушення порядку проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД», за результатом якої відповідачем була складена Довідка від 04.01.2022 та винесено оскаржуване Застереження від 30.06.2022. Позивач вказує, що Наказ НБУ від 12.11.2021 року №823-но «Про внесення змін та продовження строку проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД» містив питання, які не були первісно визначені до перевірки згідно Наказу НБУ від 30.09.2021 року № 715-но «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД». Позивач зазначає, що законодавством України не передбачено, що Національний банк України має повноваження змінювати питання, які підлягають перевірці (тобто предмет перевірки) у межах вже розпочатої позапланової перевірки.
На думку позивача, сукупність вищенаведених порушень з боку відповідача при винесенні Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 мала кінцевим наслідком неправомірне застосування відповідачем до ОСОБА_1 ознаки небездоганної ділової репутації у банківській сфері. Вказані дії Національного банку України, на переконання позивача, порушують її охоронюваний законом інтерес на бездоганну ділову репутацію в розумінні Положення про ліцензування банків № 149. Таким чином, позивач вважає належним захистом свого порушеного законного інтересу визнання протиправним та скасування Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022.
Відповідач не погоджується з аргументом позовної заяви щодо того, що Національним банком України було здійснено розділення порушень, встановлених за результатами однієї перевірки, на два різні рішення про застосування заходів впливу з метою закладання фактичного та юридичного підґрунтя для подальшого висновку про систематичність порушення АТ «АКБ «КОНКОРД» вимог законодавства з питань фінансового моніторингу. Відповідач вказує, що відповідно до ст. 73 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Національний банк України за порушення банком законодавства про фінансовий моніторинг має право застосувати визначені цією статтею заходи впливу, зокрема, у вигляді письмового застереження, адекватно вчиненому порушенню або рівню такої загрози. Відповідач акцентує увагу, що застосування заходів впливу до банку є дискреційними повноваженнями Національного банку України. Національний банк України наділений виключними повноваженнями самостійно визначати адекватність застосованого заходу впливу виявленим порушенням, оскільки саме Національний банк України як суб`єкт владних повноважень наділений правом та має об`єктивні можливості безпосередньо оцінювати показники діяльності банку. Відповідач також зазначає, що наданий позивачем висновок експерта щодо доктринального тлумачення та застосування окремих норм банківського законодавства є недопустимим доказом у розумінні статті 74 КАС України, оскільки стосується застосування аналогії закону та аналогії права з питань щодо підстав, меж повноважень та способу дій органу державної влади.
Відповідач не погоджується з аргументом позовної заяви щодо того, що Національним банком України було порушено строк застосування до АТ «АКБ «КОНКОРД» заходу впливу у формі Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022. Відповідач вказує, що згідно з пунктом 7.34 глави 7 розділу ІІ Положення № 346 днем виявлення порушення з питань фінансового моніторингу є дата складання, зокрема, довідки про виїзну перевірку з питань фінансового моніторингу банку. При цьому системний аналіз Положення № 346 не вказує на те, що визначення поняття «день виявлення порушення» у пункті 7.34, яке міститься у главі 7 «Накладення штрафів», може бути застосовано лише до процедурних питань застосування заходу впливу у вигляді накладення штрафу. Посилання позивача на висновок експерта з даного правового питання відповідач вважає безпідставним.
Відповідач не погоджується з аргументом позовної заяви щодо того, що при оцінці змісту внутрішніх документів АТ «АКБ «КОНКОРД» з питань фінансового моніторингу Національним банком України було розширено зміст законодавства, яким встановлені відповідні вимоги до внутрішніх документів банків. Відповідач вказує, що внутрішні документи АТ «АКБ «КОНКОРД» з питань фінансового моніторингу не містять чітких порядків/процесів/процедур здійснення відповідних заходів/дій, достатніх для забезпечення ефективного управління ризиками, а також для запобігання використанню послуг та продуктів Банку для легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення. Відповідач також зазначає, що відповідно до ст. 67 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Національний банк України при здійсненні нагляду у сфері фінансового моніторингу має право застосовувати професійне судження. Відповідач стверджує, що висновки Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 є вмотивованими, об`єктивними та ґрунтуються на професійному судженні Національного банку України.
Відповідач також не погоджується з аргументом позовної заяви щодо того, що Національним банком України було допущено порушення принципу заборони притягнення особи до подвійної відповідальності. Відповідач зазначає, що порушення Банком вимог пункту 3 частини другої статті 8 Закону № 361-ІХ в частині незабезпечення функціонування належної системи управління ризиками було встановлено Національним банком України за результатами здійснення аналізу правовідносин АТ «АКБ «КОНКОРД» з клієнтами ТОВ «ФК ХАНТЕР», ТОВ «Є-ПЕЙ», ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ», ТОВ «МЕЛЬБРОН», ТОВ «ФК ЛЕОГЕЙМІНГ ПЕЙ», в той час, як порушення Банком вимог пункту 24 додатку 1 до Положення № 65 було встановлено на підставі обставин щодо здійснення Банком ідентифікації ТОВ «ФК «ГЕРЦ». Відповідач також вказує, що порушення пункту 3 частини 2 статті 8 Закону № 361-ІХ в частині незабезпечення функціонування належної системи управління ризиками та порушення вимог абзаців першого і другого частини першої статті 8 Закону № 361-ІХ в частині неналежного виконання обов`язку АТ «АК «КОНКОРД» щодо розроблення, впровадження, оновлення правил фінансового моніторингу, програми проведення первинного фінансового моніторингу та інших внутрішніх документів з питань фінансового моніторингу не є подібними, оскільки розроблення, впровадження, оновлення правил фінансового моніторингу, програми проведення первинного фінансового моніторингу та інших внутрішніх документів з питань фінансового моніторингу є обов`язками Банку, що визначені різними нормами та характеризуються різними ознаками.
20.11.2024 від відповідача надійшла заява про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з посиланням на пропуск строку для звернення із вимогою про визнання протиправним та скасування Застереження № 20/901-рк/БТ від 30.06.2022 року.
21.11.2024 позивачем подано заперечення на заяву відповідача про залишення позову без розгляду.
Ухвалою суду від 26.11.2024 відмовлено у задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.
26.11.2024 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 12.12.2024 о 13:00.
У підготовчому засіданні 12.12.2024 ухвалено збільшити строк підготовчого провадження ще на 30 днів до 13:00 годин 16.01.2025 року.
16.01.2025 ухвалено про закриття підготовчого провадження та призначено судовий розгляд справи на 23.01.2025 о 13:00.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.
Позивач з 31.12.2015 року по 01.08.2023 року обіймала посаду Відповідального працівника за проведення фінансового моніторингу, начальника департаменту фінансового моніторингу АТ АКБ «КОНКОРД».
01.08.2023 року Правлінням НБУ було винесено Рішення № 265-рш «Про відкликання банківської ліцензії і ліквідації АТ «АКБ «КОНКОРД» (далі Рішення № 265-рш).
У зв`язку з винесенням Рішення № 265-рш до позивача, на її думку, було застосовано ознаку небездоганної ділової репутації, передбачену підпунктом 2 пункту 65 глави 6 розділу ІІ Положення про ліцензування банків № 149, - з причини її перебуванням на посаді начальника департаменту фінансового моніторингу АТ «АКБ «КОНКОРД» протягом більше 6 місяців протягом року, що передував відкликанню банківської ліцензії.
Відповідно до змісту Рішення № 265-рш підставою для його винесення стало встановлення Національним банком України систематичного порушення АТ «АКБ «КОНКОРД» законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (далі законодавство з питань фінансового моніторингу).
Систематичність порушення АТ «АКБ «КОНКОРД» законодавства з питань фінансового моніторингу, згідно з Рішенням № 265-рш, була встановлена з урахуванням винесення Національним банком України на адресу АТ «АКБ «КОНКОРД» двох заходів впливу на підставі Довідки позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 року №В/25-0009/218/БТ, зокрема:
- Рішення № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 «Про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» за порушення законодавства України»;
- Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 щодо усунення порушення вимог законодавства з питань фінансового моніторингу, виявлених під час перевірки.
Застереженням №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 до АТ «АКБ «КОНКОРД» було застосовано захід впливу за порушення:
- вимог абзацу першого та другого частини першої статті 8 Закону «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06 грудня 2019 року № 361-IX (Закон № 361-IX) в частині неналежного виконання обов`язку Банку щодо розроблення, впровадження, оновлення правил фінансового моніторингу, програми проведення первинного фінансового моніторингу та інших внутрішніх документів з питань фінансового моніторингу (порушення, зазначене в Довідці позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 року №В/25-0009/218/БТ під номером «1»);
- вимог пункту 25 додатку 1 до Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 19.05.2020 № 65 (далі Положення № 65) в частині не зберігання у справі клієнтів всіх документів, отриманих під час здійснення заходів з належної перевірки клієнтів (порушення, зазначене в Довідці позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 року №В/25-0009/218/БТ під номером «5»).
Порушення, зазначене в Довідці позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 року №В/25-0009/218/БТ під номером «1», за яке до АТ «АКБ «КОНКОРД» було застосовано захід впливу у формі Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022, містило вказівку на відповідальність за вказане порушення Відповідального працівника за проведення фінансового моніторингу, посаду якого обіймала позивач.
Вбачаючи прямий зв`язок між застосуванням до неї ознаки небездоганної ділової репутації, передбаченої підпунктом 2 пункту 65 глави 6 розділу ІІ Положення про ліцензування банків № 149, та винесенням Національним банком України на адресу АТ «АКБ «КОНКОРД» рішення про застосування заходу впливу у вигляді Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022, в якому конкретизовано відповідальність за одне з порушень Відповідального працівника за проведення фінансового моніторингу, позивач звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Згідно вимог ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Правові засади створення, діяльності, реорганізації і ліквідації банків визначаються Законом України «Про банки і банківську діяльність».
Статтею 79 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що банк або інші особи мають право оскаржити в суді в установленому законодавством порядку рішення, дії або бездіяльність НБУ чи його посадових осіб.
Перевіряючи конституційність окремих положень частини першої статті 79 Закону України «Про банки і банківську діяльність», Конституційний Суд України в абзаці шостому пункту 3.2 мотивувальної частини Рішення від 24.06.2020 № 6-р(II)/2020 зазначив, що гарантування приписом частини другої статті 55 Конституції України кожному права на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень є вимогою принципу верховенства права. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 77 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Національний банк України має право відкликати банківську ліцензію з власної ініціативи, якщо встановлено систематичне порушення банком законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (законодавства з питань фінансового моніторингу).
Зі статті 1 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вбачається, що НБУ здійснює регулювання та банківський нагляд, зокрема, з метою забезпечення стабільного розвитку й діяльності банків в Україні, створення належного конкурентного середовища на фінансовому ринку, забезпечення захисту законних інтересів вкладників і клієнтів банків.
Відповідно до статті 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність» ділова репутація це відомості, зібрані Національним банком України, про відповідність діяльності юридичної або фізичної особи, у тому числі керівників юридичної особи та власників істотної участі у такій юридичній особі, вимогам закону, діловій практиці та професійній етиці, а також відомості про порядність, професійні та управлінські здібності фізичної особи.
З метою вдосконалення порядку створення банків та ліцензування їх діяльності, зокрема, з метою визначення вимог до ділової репутації керівників та окремих категорій працівників банків, ключових осіб банків, юридичних і фізичних осіб, які є або мають намір стати власниками істотної участі в банках, а також принципів (критеріїв) оцінки їх ділової репутації, Правління Національного банку України постановою від 22.12.2018 № 149 затвердило Положення про ліцензування банків.
Відповідно до пункту 60 глави 5 розділу ІІ Положення про ліцензування банків № 149, - ділова репутація юридичної або фізичної особи є бездоганною, якщо щодо такої особи немає ознак небездоганної ділової репутації, визначених у главах 6 та 7 розділу II цього Положення, а також якщо Національним банком не визнано ділову репутацію особи небездоганною з інших підстав відповідно до глави 8 розділу II цього Положення.
Відповідно до підпункту 2 пункту 65 глави 6 розділу II Положення про ліцензування банків № 149, - ознаками небездоганної ділової репутації фізичної особи, пов`язаними з обійманням посад або володінням істотною участю у фінансових установах, іноземних фінансових установах, є: перебування сукупно протягом більше шести місяців у складі органу управління та/або контролю або на посаді керівника, головного бухгалтера, головного ризик-менеджера, головного комплаєнс-менеджера, керівника підрозділу внутрішнього аудиту фінансової установи, іноземної фінансової установи (чи виконання обов`язків за посадою) протягом року, що передує даті рішення про банкрутство/відкликання ліцензії/виключення з реєстру.
Відповідно до пункту 77 глави 10 розділу II Положення про ліцензування банків № 149 фізична або юридична особа, щодо якої є ознака небездоганної ділової репутації, визначена в підпункті 9 пункту 62, пунктах 63-65 глави 6 або пунктах 67-70 глави 7 розділу II цього Положення, має право подати до Національного банку клопотання про незастосування до неї виявленої ознаки.
Відповідно до пункту 82 глави 10 розділу ІІ Положення про ліцензування банків № 149, - Національний банк приймає рішення про незастосування до особи ознаки небездоганної ділової репутації, визначеної в пункті 65 глави 6 або пункті 69 глави 7 розділу II цього Положення, з урахуванням:
1) можливості особи вплинути на обставини, що призвели до віднесення банку/іноземного банку до категорії неплатоспроможних або відкликання ліцензії на здійснення банківської/кредитної діяльності, зокрема документального підтвердження невиконання особою своїх посадових обов`язків у період, що передував рішенню про неплатоспроможність/відкликання ліцензії (у зв`язку з усуненням від виконання обов`язків, відпусткою, хворобою), утримання особою від голосування на засіданнях колегіальних органів управління та/або від прийняття рішень із відповідних питань;
2) інформації Фонду гарантування вкладів/уповноваженого органу країни реєстрації іноземного банку з виведення неплатоспроможних кредитних установ з ринку та/або іншого уповноваженого органу щодо наявності/відсутності в діях/бездіяльності особи порушень законодавства, що призвели до віднесення банку/іноземного банку до категорії неплатоспроможних або відкликання ліцензії на здійснення банківської/кредитної діяльності;
3) інформації, що може свідчити про відсутність причинно-наслідкового зв`язку між діями/бездіяльністю особи та неплатоспроможністю/ліквідацією банку/іноземного банку.
Відповідно до вимог абзацу першого та другого частини першої статті 8 Закону України «Про банки і банківську діяльність» суб`єкт первинного фінансового моніторингу (крім спеціально визначених суб`єктів первинного фінансового моніторингу, що провадять свою діяльність одноособово, без утворення юридичної особи) з урахуванням вимог законодавства, результатів національної оцінки ризиків та оцінки ризиків, притаманних його діяльності, розробляє, впроваджує та оновлює внутрішні документи з питань фінансового моніторингу і призначає працівника, відповідального за його проведення.
В період з 31.12.2015 по 01.08.2023 позивач обіймала посаду Відповідального працівника за проведення фінансового моніторингу, начальника департаменту фінансового моніторингу АТ АКБ «КОНКОРД».
На підставі наказів Національного банку України від 30.09.2021 року №715-но та від 12.11.2021 року №823-но Національним банком було проведено позапланову виїзну перевірку АТ АКБ «КОНКОРД» з окремих питань діяльності щодо дотримання вимог законодавства з питань фінансового моніторингу, та достатності заходів для запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансуванню тероризму.
Висновки вказаної вище перевірки було оформлено у вигляді Довідки позапланової виїзної перевірки з окремих питань діяльності АТ «АКБ «КОНКОРД» щодо дотримання вимог законодавства з питань фінансового моніторингу та достатності заходів для запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансуванню тероризму від 04.01.2022 року №В/25-0009/218/БТ.
На підставі вказаної Довідки позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 року до АТ «АКБ «КОНКОРД» було застосовано штраф (Рішення № 20/900-рк/БТ від 30.06.2022 «Про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «КОНКОРД» за порушення законодавства України»).
Також, 30.06.2022 Комітет з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України виніс письмове застереження щодо усунення наступних порушень вимог законодавства з питань фінансового моніторингу, виявлених під час перевірки:
1) вимог абзацу першого та другого частини першої статті 8 Закону України «Про банки і банківську діяльність» в частині неналежного виконання обов`язку Банку щодо розроблення, впровадження, оновлення правил фінансового моніторингу, програми проведення первинного фінансового моніторингу та інших внутрішніх документів з питань фінансового моніторингу.
2) вимог пункту 25 додатку 1 до Положення № 65 в частині не зберігання у справі клієнтів всіх документів, отриманих під час здійснення заходів з належної перевірки клієнтів.
Основним документом, що визначає підстави і порядок застосування Національним банком України заходів впливу, фінансових/штрафних санкцій до банків, філій іноземних банків та інших осіб, які охоплюються наглядовою діяльністю Національного банку, є Положення про застосування Національним банком України заходів впливу, затверджене постановою Правління Національного банку України від 17 серпня 2012 року № 346 (Положення № 346) в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного рішення.
Відповідно до пункту 2.1 Глави 2 Розділу І Положення № 346 (у редакції, чинній на дату винесення Застереження), Національний банк застосовує до банків заходи впливу, передбачені статтею 73 Закону про банки та пунктами 1-6, 8, 10 частини першої статті 84 Закону про платіжні послуги.
Відповідно до підпункту 1 п.7.19 глави 7 розділу II Положення № 346 (у редакції, чинній на дату винесення Застереження) за порушення вимог законодавства з питань фінансового моніторингу на банк накладається штраф у розмірі не більше ніж 400 000 гривень за кожний вид порушення, зокрема:
- за порушення порядку створення (ведення) та зберігання документів, у тому числі електронних, записів, даних, інформації у випадках, передбачених законодавством у сфері фінансового моніторингу, у тому числі в разі їх втрати або знищення (абз. 4 підпункту 1 пункту 7.19 глави 7 розділу II Положення № 346);
- невиявлення, несвоєчасне виявлення та/або порушення порядку проведення аналізу, виявлення, реєстрації фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу (абз. 6 підпункту 1 пункту 7.19 глави 7 розділу II Положення № 346).
Відповідно до підпункту 5 пункту 7.19 глави 7 розділу II Положення № 346 (у редакції, чинній на дату винесення рішення) за незабезпечення належної організації внутрішньобанківської системи запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та проведення первинного фінансового моніторингу, відсутність належної системи управління ризиками (неналежну систему управління ризиками) на банк накладається штраф 135 150 000 гривень. Відповідно до підпункту 6 пункту 7.19 глави 7 розділу II Положення № 346 (у редакції, чинній на дату винесення рішення) за порушення банками вимог законодавства з питань фінансового моніторингу на банк накладається штраф у розмірі 51 000 гривень - за порушення інших вимог, визначених законодавством з питань фінансового моніторингу та не зазначених у підпунктах 1-5 пункту 7.19 глави 7 розділу II цього Положення.
Відповідно до частини другої статті 73 Закону України «Про банки і банківську діяльність», прийняття рішення щодо застосування конкретного заходу впливу із переліку заходів впливу, визначених частиною першою цієї статті, є виключною компетенцією Національного банку України, визначеною законом.
Відтак, Національний банк України має дискрецію у виборі заходу впливу, який може бути застосований до банку за допущене порушення, Національний банк України, на противагу позиції позивача, не зв`язаний таким заходом впливу як штраф та може вибрати будь-який інший з наявних заходів впливу з обов`язковим врахуванням обставин, передбачених Положенням №365.
Порядок проведення позапланової виїзної перевірки, за результатом якої відповідачем була складена Довідка від 04.01.2022 та винесено оскаржуване Застереження, встановлений Положенням про порядок організації та здійснення нагляду у сфері фінансового моніторингу, валютного нагляду, нагляду з питань реалізації і моніторингу ефективності персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), що затверджене Постановою Правління НБУ № 90 від 30.06.2020 року (далі Положення № 90).
Відповідно до пункту 16 розділу ІІ Положення № 90 у наказі про позапланову перевірку зазначаються найменування банку/установи, що перевіряється, підстава/підстави для проведення виїзної перевірки, передбачена/ передбачені в пункті 16 розділу II цього Положення, строки проведення виїзної перевірки (дати початку і закінчення), період, що підлягає виїзній перевірці, склад інспекційної групи та її керівник (із зазначенням прізвища, імені, по батькові, посади та номерів службових посвідчень), питання, які підлягають виїзній перевірці, інша інформація стосовно позапланової виїзної перевірки (за потреби).
Пунктом 17 розділу ІІ Положення № 90 визначено, що виїзна перевірка може здійснюватися з окремих питань діяльності банку/установи або охоплювати весь перелік питань діяльності банку/установи. Перелік питань, що підлягають перевірці в банку/установі, визначається з урахуванням ризик-орієнтованого підходу за результатами проведеної Національним банком оцінки ризиків діяльності банків/ установ.
Наказом Національного банку України від 30.09.2021 року № 715-но «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД» було визначено загальний предмет позапланової виїзної перевірки та визначено перелік питань, які підлягали перевірці (загалом чотири питання):
1) забезпечення належної організації внутрішньобанківської системи ПВК/ФТ та проведення первинного фінансового моніторингу, функціонування належної системи управління ризиками та здійснення управління ризиками, пов`язаними із запровадженням чи використанням нових та існуючих інформаційних продуктів, ділової практики або технологій, ужиття достатніх заходів для запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансуванню тероризму;
2) здійснення належної перевірки клієнтів (ідентифікації, верифікації, вивчення та аналізу фінансових операцій) та вжиття інших заходів, пов`язаних із управлінням ризиками;
3) ужиття заходів, пов`язаних із переказом коштів;
4) виконання рекомендацій/ужиття заходів з метою недопущення в майбутньому порушень, наданих/виявлених за результатами попередньої перевірки з питань фінансового моніторингу.
Наказом Національного банку України від 12.11.2021 року №823-но «Про внесення змін та продовження строку проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД»:
- продовжено строк проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД», що проводиться згідно з наказом Національного банку України від 30 вересня 2021 року № 715-но до 03 грудня 2021 року (включно);
- абзаци другийп`ятий пункту 1 наказу Національного банку України від 30 вересня 2021 року № 715-но замінено сімома новими абзацами другимвосьмим такого змісту:
забезпечення функціонування належної системи управління ризиками ВК/ФТ під час надання АТ АКБ КОНКОРД окремих послуг із переказу коштів із використанням електронних платіжних засобів (далі ЕПЗ), а саме:
надання АТ АКБ КОНКОРД послуг суб`єктам господарювання, які дають їм змогу приймати до обслуговування ЕПЗ з метою проведення оплати товарів та послуг у мережі Інтернет (сервіс інтернет-еквайрингу);
переказів з рахунку на рахунок із використанням реквізитів ЕПЗ (сервіс P2P-переказів);
переказів із використанням реєстру платежів/ЕПЗ (сервіси A2C та/або C2A);
здійснення належної перевірки щодо клієнтів (ідентифікації, верифікації, вивчення та аналізу фінансових операцій), додаткових заходів стосовно клієнтів, які (кінцеві бенефіціарні власники яких) є політично значущими особами, членами їх сімей та особами, пов`язаними з політично значущими особами (публічними особами, особами, близькими або пов`язаними із публічними особами), а також ужиття інших заходів, пов`язаних з управлінням ризиками, аналізу джерел походження/подальшого перерахування (використання) коштів, а саме щодо:
клієнтів, які отримували/отримують окремі послуги АТ АКБ КОНКОРД з переказу коштів із використанням ЕПЗ, а саме:
надання АТ АКБ КОНКОРД послуг суб`єктам господарювання, які дають їм змогу приймати до обслуговування ЕПЗ з метою проведення оплати товарів та/або послуг у мережі Інтернет (сервіс інтернет-еквайрингу);
переказів з рахунку на рахунок із використанням реквізитів ЕПЗ (сервіс P2P-переказів);
переказів із використанням реєстру платежів/ЕПЗ (сервіси A2C та/або C2A);
клієнтів, які здійснюють/здійснювали фінансові операції з переказу коштів на користь юридичних осіб-нерезидентів, а також їх контрагентів (клієнтів АТ АКБ КОНКОРД);
клієнтів, на рахунки яких перераховувалися кошти, отримані під час надання окремих послуг АТ АКБ КОНКОРД з переказу коштів із використанням ЕПЗ, а саме:
надання АТ АКБ КОНКОРД послуг суб`єктам господарювання, які дозволяють їм приймати до обслуговування ЕПЗ з метою проведення оплати товарів та/або послуг у мережі Інтернет (сервіс інтернетеквайрингу);
переказів з рахунку на рахунок із використанням реквізитів ЕПЗ (сервіс P2P-переказів);
переказів з використанням реєстру платежів/ЕПЗ (сервіси A2C та/або C2A);
поповнення рахунків фізичними особами;
ужиття заходів, пов`язаних із переказом коштів під час надання АТ АКБ КОНКОРД послуг з приймання до обслуговування ЕПЗ з метою проведення оплати товарів та/або послуг у мережі Інтернет (сервіс інтернетеквайрингу), переказів з рахунку на рахунок із використанням реквізитів ЕПЗ (сервіс P2P-переказів), переказів з використанням реєстру платежів/ЕПЗ (сервіси A2C та/або C2A), поповнення рахунків фізичними особами;
виконання окремих рекомендацій/ужиття заходів з метою недопущення в майбутньому порушень, наданих/виявлених за результатами попередньої перевірки з питань фінансового моніторингу.
Позивачам не доведено суду належними доказами, що питання, які підлягали перевірці викладені в наказі Національного банку України від 12.11.2021 року №823-но «Про внесення змін та продовження строку проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД» є іншими та такими, що змінюють предмет перевірки , а не конкретизують перелік питань викладений у наказі Національного банку України від 30.09.2021 року № 715-но «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «АКБ «КОНКОРД» .
Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Статтею 266-1 КАС України визначені особливості провадження у справах щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та рішень Кабінету Міністрів України стосовно виведення банків з ринку.
Частиною шостою статті 266-1 КАС України визначено, що суд використовує як підставу для власної оцінки та покладається на кількісні, якісні оцінки та висновки, зроблені Національним банком України, Фондом гарантування вкладів фізичних осіб, Кабінетом Міністрів України, Міністерством фінансів України, Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, на підставі яких були прийняті відповідні рішення, крім випадків, якщо:
1) оскаржуване рішення/акт прийнято з істотним порушенням встановленого порядку його прийняття (порушення, яке істотно вплинуло на результат оцінки);
2) кількісні, якісні оцінки та висновки ґрунтуються на очевидно помилкових відомостях та/або не враховують суттєвих обставин (фактів), за умови врахування яких оскаржуване рішення/акт не могло бути прийнято;
3) наявні очевидні розбіжності та/або логічні суперечності між кількісними, якісними оцінками та/або висновками;
4) оскаржуване рішення/акт прийнято за відсутності повноважень або з використанням повноважень всупереч меті, з якою вони надані законом.
Заперечуючи проти зазначених вище дій та висновків Національного банку при винесенні Застереження, позивач не надав належних, допустимих та достовірних доказів їх протиправності та необґрунтованості.
Щодо наявності або відсутності у позивача порушеного законного інтересу на бездоганну ділову репутацію у зв`язку з винесенням відповідачем Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 суд вважає за необхідне зазначити таке.
Оскаржуване позивачем Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 було винесене Національним банком на підставі Довідки позапланової виїзної перевірки від 04.01.2022 за порушення, відповідальною особою за допущення якого було визначено Відповідального працівника АТ «АКБ «КОНКОРД» з питань фінансового моніторингу, посаду якого обіймала позивач.
Пізніше оскаржуване позивачем Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 разом із Рішенням про накладення штрафу №20/900-рк/БТ від 30.06.2022 було визначено Національним банком України в якості підстави для винесення Рішення № 265-рш від 01.08.2023 про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «АКБ «КОНКОРД».
Позивач у позові та у інших заявах по суті неодноразово зазначала про те, що застосування до неї ознаки небездоганної ділової репутації, передбаченої підпунктом 2 пункту 65 глави 6 розділу ІІ Положення про ліцензування банків № 149, хоч формально і відбулось внаслідок винесення Правлінням Національного банку Рішення № 265-рш про відкликання банківської ліцензії, але первісно пов`язане із винесеним Національним банком на адресу АТ «АКБ «КОНКОРД» Застереженням від 30.06.2022, в якому чітко визначене порушення вимог фінансового моніторингу, що були допущені безпосередньо позивачем.
Позивач також стверджує, що до тих пір, поки є чинним Застереження від 30.06.2022, яким Національний банк застосував до АТ «АКБ «КОНКОРД» захід впливу за порушення, відповідальною особою за яке визначено Відповідального працівника, - позивач не має можливості подати до Національного банку (разом з клопотанням про незастосування до неї ознаки небездоганної ділової репутації) інформацію про відсутність причинно-наслідкового зв`язку між її діями/бездіяльністю та ліквідацією АТ «АКБ «КОНКОРД» (пп.3 п.82 Положення про ліцензування банків № 149).
Таким чином, питання відновлення бездоганного статусу своєї ділової репутації в банківській сфері позивач нерозривно зв`язує з встановленням правомірності винесеного Національним банком Застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022.
Відповідно до ч.4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Відповідно до ч.4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Таким чином, з урахуванням факту скасування в судовому порядку Рішення № 265-рш від 01.08.2023, а також враховуючи той факт, що жодних окремих рішень про визнання ділової репутації позивача небездоганною Національним банком не приймалось, і ознака небездоганної ділової репутації до позивача була застосована «автоматично» в силу приписів підпункту 2 пункту 65 глави 6 розділу ІІ Положення про ліцензування № 149, - суд доходить висновку про відсутність у позивача порушеного права на бездоганну ділову репутацію на момент ухвалення рішення у даній судовій справі.
Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини, не підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання протиправним та скасування застереження №20/901-рк/БТ від 30.06.2022 року, винесеного Комітетом з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 31 січня 2025 року.

Головуючий суддя О.В. Врона

суддя О.С.Рябчук

суддя К.С.Кучма