Справа № 160/762/25
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 лютого 2025 рокуСправа №160/762/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області в особі головного державного виконавця Сапарової Анастасії Сергіївни про визнання дій (бездіяльності) протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла скарга громадянина України ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області в особі головного державного виконавця Сапарової Анастасії Сергіївни, в якій просить суд:

- визнати дії (бездіяльність) Головного державного виконавця Сапарової А.С. незаконними;

- зобов`язати Головного державного виконавця Сапарову А.С. надіслати для ознайомлення на поштову адресу ОСОБА_1 документи виконавчого провадження та надати заявнику час для ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та зміни предмету скарги;

- зобов`язати суб`єкта владних повноважень, ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) в встановлений строк подати звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою суду від 20.01.2025 року скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а саме:

- надати суду докази сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн., сплаченого за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101; код ЄДРПОУ (отримувача): 37988155; Рахунок: UA4004632 за кодом бюджетної класифікації доходів: 22030101; Банк: Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; призначення платежу судовий збір за позовом _______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача)

або докази, які надають право на звільнення від сплати судового збору:

- недоліки, що стосуються оформлення позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання позовної заяви оформленої відповідно до ст.160 з урахуванням положень ст.46, 172, 287, 382 КАС України (із наданням її копії ін.сторонам).

На виконання вимог ухвали суду від 20.01.2025 року від ОСОБА_1 надійшла позовна заява з додатками із вимогами до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області в особі головного державного виконавця Сапарової Анастації Сергіївни, в якій позивач просить суд:

- визнати дії (бездіяльність) Головного державного виконавця Сапарової А.С. - такими, що не відповідають чинному законодавству;

- зобов`язати Головного державного виконавця Сапарову А.С. скасувати постанову від 21.10.2024 про закінчення виконавчого провадження (ВП №75949049) та поновити виконавче провадження.

Відповідно до ч.8 ст.171 КАС України, питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

І. Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

В рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Суд зазначає, що поняття бездіяльності було неодноразово надано Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, зокрема, у постановах від 26.06.2019 року по справі №807/583/14, від 15.03.2019 року по справі №805/1953/18-а та від 23.05.2018 року по справі №802/490/16-а, в яких зазначено, що бездіяльність - це пасивна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним тих дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього обов`язків (завдань) згідно із чинним законодавством.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати дії (бездіяльність) Головного державного виконавця Сапарової А.С. - такими, що не відповідають чинному законодавству.

Відтак, позивач має визначитись, що саме він вважає протиправними дії або бездіяльність.

Окрім того, таке формулювання позовної вимоги є неточним, не зазначено в чому саме виражена протиправна бездіяльність або протиправні дії відповідача - головного державного виконавця Сапарової А.С.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

За таких обставин позивачу необхідно надати суду уточнену позовну заяву, в якій викласти позовні вимоги, враховуючи обраний спосіб судового захисту порушених прав та інтересів.

ІІ. Згідно ч.2 ст.49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Позивачем у позовній заяві третьою особою зазначено ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте заяви про залучення третьої особи на надано, та не зазначено на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі, а також не зазначено, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відсутність чіткого визначення процесуального статусу третіх осіб які беруть участь у справі, з обґрунтуванням необхідності їх залучення, позбавляє суд можливості чіткого виконання вимог КАС України, а саме ст.49 КАС України, як необхідної умови для захисту прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб.

ІІІ. Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що згідно до даних Автоматизованої системи виконавчого провадження відповідачем винесено 24.10.24р. постанову про закінчення виконавчого провадження ВП №75949049, однак до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з її оскарженням звернувся лише 07.01.2025 (направлено поштою), тобто з пропуском десятиденного строку звернення до суду.

При цьому, на виконання вимог ст.123 КАС України позивачем не подано до суду окремої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

У відповідності до вимог ч.2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно вимог ч.2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, загальний строк, який може бути наданий судом позивачу для усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати 10-ти днів дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; суд не може встановлювати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який перевищує строк визначений ч.2 ст. 169 КАС України; а тому суд вправі продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви лише в межах строку, визначеного ч.2 ст. 169 КАС України.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій (ч.1 ст. 119 КАС України).

З метою забезпечення доступу позивача до правосуддя, суд вважає за можливе продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви, в якій викласти в прохальній частині позовні вимоги щодо предмету спору із зазначенням належного способу захисту прав позивача, з урахуванням ст.ст.5, 160 КАС України (та її копії відповідно до кількості сторін);

- обґрунтованого клопотання про залучення третьої особи із зазначенням відповідного статусу (із самостійними вимогами чи без таких, на стороні позивача або відповідача) та зазначити, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та зазначити, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі;

- окремої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та належних доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення.

Роз`яснити, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Турлакова