Справа № 560/12853/24
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2025-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

03 лютого 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Автолідер" до Хмельницької митниці про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Автолідер" звернулось до суду з позовом до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 30.07.2024 №UA400000/2024/000176/2, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 30.07.2024 №UA400040/2024/000537.

В обґрунтування позову зазначає, що позивачем до митного оформлення було подано електронну митну декларацію №24UA96U9 щодо ряду товарів, митна вартість яких визначалась за ціною договору (контракту). За результатами перевірки митним органом було прийняте спірне рішення №UA400000/2024/000176/2 від 30.07.2024 про коригування митної вартості окремих товарів та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів від 30.07.2024 №UA400040/2024/000537. Підставою спірного рішення є неподання декларантом документів, які підтверджують числові значення складових митної вартості окремих товарів відповідно до вимог ст. 53 Митного кодексу України. Позивач вважає, що митному органу були надані усі документи, що дозволяли визначити та перевірити числові значення складових митної вартості, відтак рішення і картка відмови є протиправними.

Відповідач подав відзив, у якому у задоволенні позову просить відмовити. Зазначає, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Митним кодексом України та іншим законодавством України. Зазначає, що під час митного оформлення у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару. Декларанту було запропоновано надати додаткові документи, які б усунули виявлені сумніви та розбіжності, однак такі надані не були. З огляду на це, прийняте рішення щодо коригування митної вартості товарів та картку відмови відповідач вважає обґрунтованими.

У відповіді на відзив та запереченнях на відповідь на відзив сторони не погоджуються з доводами один одного.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Оцінюючи правомірність спірного рішення та картки відмови, суд виходить з такого.

Згідно зі ст. 54 Митного кодексу України (далі - МКУ) контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів ( ст. 246 МКУ).

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній Угоді про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994, до якої приєдналась Україна. Відповідно до статті 1 МКУ якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Статтею VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю визначено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару, і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під "дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Частиною 2 статті VII Генеральної угоди визначено, що:

a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості,

b) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або і) з порівнюваними кількостями, або і) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту,

c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту Ь) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 52 МКУ декларанта або уповноважену ним особу, які заявляють митну вартість товару, зобов`язано в тому числі подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 2 статті 53 МКУ передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У випадку якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

У випадку застосування першого (основного) методу визначення митної вартості, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини 10 статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Відповідно до ч. 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Стаття 64 МКУ передбачає, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Згідно з частиною 6 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Статтею 54 МКУ передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених МКУ, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Глава 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України № 476 від 01.07.2021 (далі - Методичні рекомендації №476) передбачає, що робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом:

- перевірки повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

- перевірки товаросупровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларується, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

- перевірки документів, що місять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування;

- перевірка документів, що містять відомості про страхування;

- перевірки включення/не включення складових митної вартості;

- перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість;

- вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено;

- перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст.53 МКУ;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» .

Для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення (далі - АСМО «Інспектор»).

Згідно зі змістом глави 5 Методичних рекомендацій №476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватись, серед іншого, такі джерела інформації як: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація отримана з мережі Інтернет.

Митні органи мають право витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо. Водночас, витребувати необхідно саме ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не усі, що передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за основним методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумніви у достовірності наданої інформації (постанова Верховного Суду від 20.02.2018 у справі №809/1884/16)

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

08.04.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Автолідер" (покупець) та компанією S.C.Conex Distribution S.A. (продавець) був укладений контракт купівлі-продажу №1110 на поставку автозапчастин. Згідно з розділом V Контракту термін поставки товару визначається продавцем і повинен бути чітко встановлений на момент прийняття замовлення. Продавець поставляє товар на одних з нижчезазначених умов; DAP-Khmelnitskiy, DAP-Lviv, DAP-Kyiv правил Incoterms 2020 і несе всі витрати пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення. Розділ VII передбачає, що оплата проводиться на умовах відстрочення платежу 30 календарних днів на підставі рахунка проформи (Інвойсу) продавця банківським переказом. Ціна товару розуміється як ціна на умовах DAP-Khmelnitskiy, DAP-Lviv, DAP-Kyiv Україна та включає вартість товару, всі пакувальні матеріали, маркування, витрати на вантажні роботи, підготовку експортних документів.

Позивачем у зв`язку з виконанням вказаного контракту було подано до митного оформлення електронну митну декларацію №24UA96U9 на ряд товарів, а саме запасні деталі до автомобілів в асортименті, країна відправлення Румунія.

Митну вартість було заявлено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості (яка відповідала фактурній вартості) в розмірі 73467,02 дол. США. До митної декларації декларантом були надані: рахунок-фактура (інвойс), автотранспортна накладна (Road consignment note), сертифікат про походження товару (Certificate of origin), зовнішньоекономічний договір /контракт купівлі-продажу.

За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (АСУР) генеровані ризики 000, 105-2, 106-2, 107-3, 108-3, 202-1, 911-1, серед яких за напрямом контролю правильності визначення вартості:

- 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів». По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: №24, 54, 91, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 105; здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: №24, 54, 91, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 105. 3дійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

Зазначені відомості вбачаються зі змісту витягу з АСМО «Інспектор» «Перелік форм митного контролю».

Під час перевірки правильності визначення митної вартості оцінюваного товару у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» та щодо правильності визначення митної вартості окремих товарів (№ 24,54,91,93,94,95,97,98,99,100,105), оскільки заявлений рівень вартості даних товарів не відповідав мінімальному рівню митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснювалось на інших митницях Держмитслужби, зокрема:

- заявлений рівень митної вартості товару № 24 «Запасні деталі до автомобілів: фітинги для труб нелиті з некорозійної сталі без нанесення різьби - з`єднувач системи випуску ( 45) арт. 65531-8 шт.; Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA.» (3,6122 дол.США/кг) не відповідає рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснювалось іншими митницями Держмитслужби 4,15 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 54 «Запасні деталі до автомобілів: фільтри в корпусі для фільтрування та очищення газів .Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA.» (5,1 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 8,01 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 91 «Запасні деталі до автомобілів: частини гальмівної системи, призначені для дискових гальм Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA.» (3,99 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 4,63 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 94 «Запасні деталі до автомобілів: частини мостів штамповані із сталі - балка заднього мосту арт. 32988-6 шт.; Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA» (3,18 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 5,14 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 95 «Запасні деталі до автомобілів: частини коліс з чорних металів - маточини коліс. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAMSA» (4,42 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 6,16 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 97 «Запасні деталі до автомобілів: системи підвіски - амортизатори підвіски. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAMSA» (3,94 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 6,16 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 98 «Запасні деталі до автомобілів: частини системи підвіски нештамповані. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA» (6,95 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 7,01 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 99 «Запасні деталі до автомобілів: частини системи підвіски нештамповані. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA» (5,48 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями

- заявлений рівень митної вартості товару № 100 «Запасні деталі до автомобілів: радіатори. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA» (6,97 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 9,25 дол.США/кг;

- заявлений рівень митної вартості товару № 105 «Запасні деталі до автомобілів: частини рульової системи нештамповані. Виробник: S.C. ASAM S.A. Торгівельна марка: ASAM-SA» (4,68 дол.США/кг) не відповідає мінімальному рівню митної вартості подібних товарів з тією ж торгівельною маркою, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби 6,63 дол. США/кг/.

В результаті опрацювання документів, поданих згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 53 МКУ, митним органом виявлені такі розбіжності, що на думку відповідача впливали на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності окремих складових митної вартості товару:

1) заявлений рівень митної вартості товарів (24, 54, 91, 94, 95, 97, 99, 100, 105) не відповідає рівню митної вартості ідентичних та подібних товарів того ж виробника, тієї ж торгової марки, митне оформлення яких здійснено раніше, у тому числі на інших митницях Держмитслужби;

2) в міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) місцем розвантаження вантажу вказаний Хмельницький, що суперечить поданим до митного оформлення документам та прямо впливає на рівень митної вартості задекларованого товару;

3) до митного оформлення не були подані документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, хоча частиною 2 статті 53 МКУ передбачено їх подання для підтвердження митної вартості товарів, відсутність таких документів не дає можливості в повному обсязі перевірити усі складові митної вартості товарів та включення їх до ціни товару;

4) подані до митного оформлення документи не містять усіх визначених частиною 10 статті 58 МКУ числових значень складових митної вартості, зокрема: витрат на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України, витрати на навантаження та доставку до місця ввезення на митну територію України, витрати на страхування, комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю. що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів.

Посадова особа митного органу після опрацювання наданих документів направила декларанту електронне повідомлення №879266 щодо надання додаткових документів в підтвердження правильності визначення митної вартості всіх товарів (договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про оплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних з виконанням договору (угоди, контракту); виписка з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими організаціями, копія митної декларації країни відправлення).

Також посадова особа митного органу направила декларанту електронне повідомлення №879434 такого змісту: "Документи, подані згідно ч. 2 ст. 53 МКУ містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ для підтвердження числового значення складових митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платежі, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджуються вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умови поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Листом від 30.08.2024 митницю повідомлено, що усі основні документи надані, інші документи для підтвердження митної вартості надати неможливо.

У подальшому посадова особа митного органу направила декларанту електронне повідомлення №879487, в якому зазначено, що для підтвердження правильності визначення митної вартості всіх товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами пов`язаний з договором угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів із третіми особами на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умови, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору, угоди, контракту; 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

На думку митного органу, додатково подані повідомлення також не усували вищезазначені розбіжності, не дозволяли перевірити достовірність даних про усі числові значення складових митної вартості товарів.

30.07.2024 Хмельницькою митницею прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2024/000176/2 та видано картку відмови в митному оформленні товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2024/000537. Підстава: неподання до митного оформлення документів, які підтверджують числові значення складових митної вартості відповідно до вимог Митного кодексу України.

У рішенні зазначається, що враховуючи те, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до п.п. 2, 3 статті 58 МКУ митним органом застосовувались другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість була визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не могла бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про вартість операції з ідентичними та подібними товари, відповідно до положень МКУ. Митна вартість не могла бути визначена за другорядними методами (ст. 62 та 63 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації щодо основи для віднімання та додавання вартості. Митну вартість визначено резервним методом. Коригувань на обсяг партії ідентичних товарів, умови поставки, комерційні умови тощо не здійснювалось у зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.

Оцінюючи обґрунтованість спірних актів, суд виходить з такого.

Доводи митного органу про те, що заявлений рівень митної вартості багатьох товарів не відповідає рівню митної вартості ідентичних та подібних товарів того ж виробника, тієї ж торгової марки, митне оформлення яких здійснено раніше, в тому числі на інших митницях Держмитслужби суд оцінює критично, оскільки надані позивачем митному органу перелічені вище документи підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Фактично підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Водночас нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару у порівнянні з рівнем митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як протиправне заниження позивачем митної вартості, і не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару. Зазначені обставини не можуть бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом.

Суду не надано доказів того, що позивач сплатив за товар суму іншу ніж та, яка заявлена у наданих ним документах.

Згідно з п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів, відповідачем використані митні декларації від 04.03.2024 № 24UA57U1, від 26.03.2024 №24UA59U9, від 23.04.2024 № 24UA88U1, від 29.04.2024 № 24UA79U3, від 01.07.2024 № 24UA88U1, від 22.07.2024 № 24UA14U2.

Водночас приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за резервним методом, відповідач лише зазначив ці митні декларації однак не вказав, яким чином митна вартість товарів визначена саме у такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Аналогічна позиція з цього питання викладена у постанові Верховного Суду від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14.

Щодо розбіжностей щодо місця розвантаження вантажу, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28 лютого 2020 у справі №804/3463/15, де Суд зазначив, що відповідно до міжнародних правил Інкотермс 2010 умови поставки DAP («Delivered At Point») означають, що продавець виконав зобов`язання з поставки, коли він надав покупцеві товар, випущений у митному режимі експорту, і готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Вказані умови покладають саме на продавця обов`язок нести всі витрати та ризики, пов`язані з транспортуванням товару у місце призначення, включаючи, де це знадобиться, будь-які збори для експорту із країни призначення. Отже, поставка товару на умовах DАР передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (у тому числі вартість пакування та маркування), тому для цілей визначення митної вартості ця вартість не потребує коригування. Така позиція Верховного Суду базується на умовах правил Інкотермс, відповідно до яких термін DAP (Delivered At Piont (... named point of destination) «поставка в пункті» означає, що продавець виконав своє зобов`язання по постачанню, тоді коли він надав покупцеві товар, готовий до розвантаження з транспортного засобу, що прибув в узгоджене місце призначення. Продавець несе всі ризики, пов`язані з доставкою товару в узгоджене місце призначення.

Як вже встановлено вище, пунктом 5 укладеного контракту від 08.04.2024 №1110 сторони визначили, що ціна товару розуміється як ціна на умовах DAP-Khmelnitskiy, DAP-Lviv, DAP-Kyiv Україна та включає вартість товару, всі пакувальні матеріли, маркування, витрати на вантажні роботи, підготовку експортних документів та доставку товару до одного з узгоджених пунктів призначення DAP-Khmelnitskiy, DAP-Lviv, DAP-Kyiv.

Відтак, доставка товару не може вплинути на вартість товару, оскільки її вартість узгоджена сторонами та включена у фактурну вартість товару.

З огляду на це, суд не погоджується із висновками митного органу про наявні розбіжності щодо місця розвантаження вантажу, що впливає на правильність визначення складових ціни товару та митної вартості.

Згідно з CMR місце розвантаження вантажу м. Хмельницький. Також, відповідно до п. 5 укладеного контракту відповідні умови поставки зазначаються в інвойсі на кожну поставку. Поставка Товарів здійснюється партіями. В день відвантаження Товарів зі складу копії зазначених в даному пункті документів Продавець направляє електронною поштою Покупцю. До моменту надходження оригіналів документів їх надані електронною поштою копії мають силу оригіналу. Страхування Товару не передбачено. Ціна товару розуміється як ціна на умовах DAP-Khmelnitskiy, або DAP- Lviv, або DAP-Kyiv Україна та включає вартість Товару, всі пакувальні матеріали, маркування, витрати на вантажні роботи, підготовку експортних документів (виконання експортних митних формальностей) та доставку Товару до одного з узгоджених пунктів призначення DAP- Khmelnitskiy; DAP-Lviv; DAP-Kyiv.

Відтак, судом зі змісту наданих до митного оформлення документів не встановлені такі розбіжності або недоліки, які б могли перешкоджати митному органу підтвердити митну вартість товару за основним методом або спростувати сумніви щодо достовірності визначення такої вартості за цим методом.

Верховний Суд у постанові від 05.05.2022 у справі №2040/6019/18 зазначає, що наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не обумовлює підстави для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами. При цьому, неподання декларантом запитуваних митним органом документів за відсутності належного обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за основним методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом резервного методу визначення митної вартості.

Водночас відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості придбаного позивачем товару за резервним методом, не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме у такому розмірі, які складові вплинули на формування цієї вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення вимог ч. 2 статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості рішень. Крім того, у оскаржуваному рішенні відповідачем лише формально було наведено обґрунтування неможливості застосування другорядних методів, що передують резервному шостому, однак належного, докладного та зрозумілого пояснення причинам, які виключали можливість застосування чотирьох методів перед резервним методом, надано не було.

Враховуючи викладене суд вважає, що спірне рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

З огляду на це, позов є обґрунтований та підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задоволити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів UA400000/2024/000176/2 від 30.07.2024.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA400040/2024/000537 від 30.07.2024, видану Хмельницькою митницею.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Автолідер" судовий збір в розмірі 6056 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 03 лютого 2025 року

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Автолідер" (просп. Миру, 101/3а,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29015 , ідентифікаційний номер - 23835836)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя І.С. Козачок