Справа № 380/234/25
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

30 січня 2025 рокусправа № 380/234/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) (далі - відповідач), у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо проведення перерахунку та виплату позивачу підйомної допомоги за 2016 рік, грошової допомоги на оздоровлення за 2015-2017 роки, компенсації за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпусток, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби та щомісячної додаткової грошової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2010 № 889 за період з січня 2016 по вересень 2017 року включно, з урахуванням у складі місячного грошового забезпечення індексації грошового забезпечення;

- зобов`язати відповідача провести перерахунок та виплату позивачу підйомної допомоги виплаченої у 2016 році, грошової допомоги на оздоровлення виплаченої у 2015-2017 роках, компенсації за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпусток, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби та щомісячної додаткової грошової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2010 № 889 за період з січня 2016 року по вересень 2017 року включно, з урахуванням у складі місячного грошового забезпечення індексації грошового забезпечення.

Ухвалою від 10.01.2025 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні).

27.01.2025 відповідач подав до суду клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду. Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду, не надавши, при цьому, клопотання про поновлення пропущеного строку. Також, 27.01.2025 відповідач подав клопотання про розгляд справи за участю представника 7 прикордонного закону.

Відповідно до ст. 119 КАС України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

Частиною 3 ст. 166 КАС України передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно із п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

На підставі викладених норм процесуального законодавства, суд вважає за можливе провести розгляд клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в порядку письмового провадження.

Вирішуючи клопотання від 27.01.2025 про залишення позову без розгляду, суд враховує таке.

Частиною першою ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

При цьому, Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частина перша та друга статті 233 КЗпП України викладені в такій редакції:

"…Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)…".

Надаючи оцінку доводам військової частини НОМЕР_1 щодо не дотримання позивачем строку звернення до суду, суд виходить з того, що спір щодо виплати позивачу підйомної допомоги за 2016 рік, грошової допомоги на оздоровлення за 2015-2017 роки, компенсації за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпусток, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби та щомісячної додаткової грошової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2010 № 889 за період з січня 2016 по вересень 2017 року включно, з урахуванням у складі місячного грошового забезпечення індексації грошового забезпечення, є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.

За правилами ч. 3, ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, ч. 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Під час вирішення питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25.04.2023 у справі № 380/15245/22, визначивши, що зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п?ятою статті 122 КАС України.

Як зазначено вище, до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

У позовній заяві позивач просить провести перерахунок грошового забезпечення за період з 2015 по 2017 рік, коли положеннями КЗпП строк звернення до суду обмеженим не був.

З огляду на вказане, суд відхиляє доводи відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, оскільки право позивача на звернення до суду із цим позовом відповідно до положень частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до 19.07.2022) не обмежене будь-яким строком.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду згідно із п. 8 ч.1 ст. 240 КАС України відсутні.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи за участю представника ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), суд враховує таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (ч. 6 ст. 262 КАС України).

Суд зазначає, що клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін не містить жодного обґрунтування такої необхідності.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд зауважує, що відповідач жодним чином не позбавлений права на подання відзиву та інших документів, якими заперечує проти позовних вимог у разі розгляду справи у письмовому провадженні.

таким чином, ураховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та незначну складність справи, відсутність належного обґрунтування відповідачем необхідності розгляду справи із викликом сторін, а також оголошення на території України воєнного стану, суд не вважає за доцільне розглядати справу в судовому засіданні з викликом сторін, а тому відмовляє відповідачу у задоволенні клопотання за необґрунтованістю.

Керуючись ст. ст. 240, 241, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) у задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

Копію ухвали направити учасникам справи (їх представникам).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

СуддяКисильова Ольга Йосипівна