Справа № 420/37548/24
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
30 січня 2025 року м.Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Вовченко O.A.,
при секретарі Іщенко С.О.
представника відповідача Атаманюка Б.Р.(згідно виписки)
відповідача ОСОБА_1
представника позивача Васильченко Г.І.
представника відповідача Білоконь Н.О.
представника відповідача Грабчак Є.В.
розглядаючи заяву представника Державного підприємства «Документ» про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до Державної
міграційної служби України та Державного підприємства «Документ» особі його
відокремленого підрозділу - філії в Польщі про визнання протиправною бездіяльності
та зобов`язання вчинити певні дії, суд -
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду 04.12.2024 надійшов позов ОСОБА_2 до Державної міграційної служби України та Державного підприємства «Документ» в особі його відокремленого підрозділу - філії в Польщі, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Державної міграційної служби України та Державного підприємства «Документ» в особі його відокремленого підрозділу - філії в Польщі щодо невидачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 (дата видачі: 19.02.2024, дійсний до: 19.02.2034, орган, що видав 2110) в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення - 14.02.2024, тобто без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів;
- зобов`язати Державне підприємство «Документ» в особі відокремленого підрозділу - філії в Польщі (адреса фактичного місцезнаходження: Грюнвальдська площа, буд. 22, м. Вроцлав, Республіка Польща) видати ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) оформлений паспорт громадянина України для виїзду за кордон (серія НОМЕР_1 , дата видачі: 19.02.2024, дійсний до: 19.02.2034, орган, що видав 2110) в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення - 14.02.2024, тобто без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.
Ухвалою від 09.12.2024 прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у адміністративній справі та визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
В судовому засіданні представники Державного підприємства «Документ» та Державної міграційної служби України посилаючись на ч. 3 ст. 123 КАС України, підтримали заяву про залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду
Представник позивача заперечувала проти задоволення зазначеного клопотання, зазначивши, що з заявою про оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон позивач звернувся до ДП «Документ» 14.02.2024 року. 19 лютого 2024 року в мобільному застосунку «Дія» позивач дізнався про виготовлення паспорт громадянина України для виїзду за кордон виданого Ужгородським відділом ГУ ДМС і лише 05.11.2024 року позивач дізнався через телефонний додаток від працівника філії про доставку паспорту до філії. Отже строк звернення до суду треба обраховувати з 05.11.2024 року. До суду позивач звернувся з позовною заявою 03.12.2023 року, а тому строк звернення до суду позивачем не пропущено, а тому відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.
Досліджуючи заяву представника відповідача ДП «Документ», суд зазначає таке.
Положеннями ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч.1). Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абз.1 ч.2).
Судом встановлено, що представник позивача подала позовну заяву ОСОБА_2 до Державної міграційної служби України та Державного підприємства «Документ» особі його відокремленого підрозділу - філії в Польщі про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії в системі «Електронний суд» 03.12.2024 року.
В позовній заяві зазначено, що 14.02.2024 року ОСОБА_2 звернувся до філії паспортного сервісу ДП «Документ» у Республіці Польща, м. Вроцлав для надання послуг з оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон. 19 лютого 2024 року через мобільний застосунок «Дія» позивача повідомлено про виготовлення на його ім`я паспорту громадянина України для виїзду за кордон.
Правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачі документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а також права та обов`язки осіб, на ім`я яких видані такі документи визначено в Законі України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20 листопада 2012 року № 5492-VI (в редакції чинній на час виниклих правовідносин) (далі Закон № 5492-VI).
Приписами ст. 22 Закону № 5492-VI передбачено, що паспорт громадянина України для виїзду за кордон видається заявникові не пізніше ніж через 20 робочих днів з дня оформлення заяви-анкети на його отримання або не пізніше ніж через сім робочих днів з дня оформлення заяви-анкети на його термінове отримання (ч.12). У разі оформлення заяви-анкети в ЗДУ або одночасного з поданням заяви оформлення особою виїзду на постійне проживання за кордон паспорт громадянина України для виїзду за кордон видається заявникові у строк до трьох місяців (ч.13). Оформлення і видача особі паспорта громадянина України для виїзду за кордон у зв`язку з необхідністю термінового виїзду за кордон, пов`язаною з нагальною потребою в лікуванні від`їжджаючого, від`їздом особи, яка супроводжує тяжкохворого, чи смертю родича, який проживав за кордоном, здійснюються у строк до трьох робочих днів на підставі документів, що підтверджують необхідність термінового виїзду за кордон. Оформлення і видача паспорта громадянина України для виїзду за кордон особі, стосовно якої згідно із Законом України "Про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їхніх сімей" встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, здійснюються протягом 10 робочих днів (ч.14).
З вище зазначених приписів ст. 22 Закону № 5492-VI вбачається, що паспорт громадянина України для виїзду за кордон видається заявникові не пізніше ніж через 20 робочих днів з дня оформлення заяви-анкети. При цьому максимальний строк на видачу заявникові паспорта громадянина України для виїзду за кордон становить до 3 місяців з дня оформлення заяви-анкети на його отримання.
Позивачем заявлені вимоги до відповідачів про визнання протиправною бездіяльність, щодо не видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон.
Враховуючи, що датою звернення ОСОБА_2 до філії паспортного сервісу ДП «Документ» у Республіці Польща, м. Вроцлав для надання послуг з оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон є - 14.02.2024 року, та максимальний термін - 3 місячний термін для видачі позивачу паспорту громадянина України для виїзду за кордон сплинув 15 травня 2024 року. Отже з 16 травня 2024 року - термін коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав. При цьому до суду позовна заява направлена зі спливом шестимісячного строку визначеного ст. 122 КАС України, а саме 03.12.2024 року.
В ст. 240 КАС України зазначено перелік підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Відповідно до п.8 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Приписами ст. 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.3). Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.4).
Отже, для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду необхідні такі умови: позивачем, після відкриття провадження, не подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними; висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважним.
Верховним Судом у постанові від 24.01.2023 року по справі №340/2435/22 зазначено, що системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.
Верховний Суд у постанові від 23.09.2020 року по справі № 640/5645/19 щодо застосування положень ч. 3 та ч.4 ст.123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на таке.
Відповідно до ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали (ч.13). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків (ч.14). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.15).
В ч. 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Необхідно зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 року у справі №809/1087/17 та від 22.11.2018 року у справі №815/91/18.
Крім того, слід зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року №17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.
Суд звертає увагу, що питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Таким чином, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.
Керуючись ст.ст. 161, 171, 248, 256, 294 КАС України, -
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_2 до Державної міграційної служби України та Державного підприємства «Документ» особі його відокремленого підрозділу - філії в Польщі про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви.
Для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду: заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.
Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення щодо зазначеної ухвали можуть бути зазначені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 30.01.2025 року

Суддя O.A. Вовченко