Справа № 380/23522/24
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2025 рокусправа № 380/23522/24
м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування рішень

УСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач), у якій просить:

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача від 10.05.2024 № 20905/13-01-24-11;

- визнати протиправним і скасувати рішення відповідача від 10.05.2024 №14005/6/13-01-24-11 про виключення з реєстру платника єдиного внеску.

Підставою позову зазначено те, що відповідачем за наслідками камеральної перевірки позивача встановлено перевищення обсягу доходу за 2023 рік, відповідно прийнято оскаржене податкове повідомлення-рішення і рішення про виключення позивача з реєстру платника єдиного податку. Вказано, що позивачкою подано уточнюючу декларацію за 2023 рік, яку відповідачем не враховано при прийнятті оскаржуваних рішень. Просила позов задовольнити.

Ухвалою від 22.11.2024 суддя прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 95918 від 30.12.2024), у якому проти позову заперечив. В обґрунтування вказав, що відповідачем проведено камеральну перевірку, за наслідками якої встановлено порушення позивачкою п. 293.4 ст. 293 ПК України, заниження податкового зобов`язання в сумі 181709,40 грн та порушення п. 293.8 ст. 293 та пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 Податкового кодексу України, не подання платником заяви щодо переходу на застосування ставки єдиного податку, визначеної для платників єдиного податку третьої групи або не відмовився від застосування спрощеної системи оподаткування, про що складено Акт перевірки.

На підставі Акта перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № 20905/13-01-24-11 від 10.05.2024 та рішення про виключення з реєстру платника єдиного податку № 14005/6/13-01-24-11 від 10.05.2024. Акт перевірки, податкове повідомлення-рішення та рішення про виключення з реєстру платника єдиного податку надіслані на податкову адресу платника. Вважає, що відповідно до Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5 не пізніше наступного робочого дня після дня вручення платнику податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або отримання інформації про їх вручення працівник структурного підрозділу, що склав документ, вносить дату вручення документа до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-ревізійної роботи.

Зазначив, що платник податків має право подати уточнюючу декларацію (розрахунок) за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом під час проведення камеральної перевірки, але лише до отримання ним акта камеральної перевірки. Оскільки Акт перевірки складено 29.03.2024, а уточнюючу декларацію позивачка надіслала контролюючому органу у квітні, відповідачем таку не взято до уваги.

Просив відмовити у задоволенні позову.

Представницею позивачки подано суду заяву з додатковими поясненнями (вх. № 7073 від 29.01.2025), в якій звернула увагу на те, що прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої груп у разі встановлення під час проведення перевірки повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому відбулося порушення. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можлива лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування. Вказала, що в рішенні від 10.05.2024 № 14005/6/13-01-24-11 про виключення з реєстру платника єдиного податку відповідача підставою зазначено не акт перевірки, а податкова декларація від 05.02.2024 № 4207. Просила позов задовольнити.

Суд дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази та встановив такі обставини справи.

Головним управлінням ДПС у Львівській області проведено камеральну перевірку податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

За наслідками перевірки встановлено перевищення позивачкою протягом календарного року обсягу доходу платника єдиного податку другої групи (п. 293.4 ст. 293, п. 293.8 ст. 293 ПК України) та не подання платником заяви щодо переходу на застосування ставки єдиного податку, визначеної для платників податку третьої групи або не відмовився від застосування спрощеної системи оподаткування (пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 Податкового кодексу України) та складено Акт перевірки № 13481/13-01-24-11/ НОМЕР_1 від 29.03.2024.

На підставі Акта перевірки ГУ ДПС у Львівській області прийнято податкове повідомлення-рішення № 20905/13-01-24-11 від 10.05.2024, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем Єдиний податок з фізичних осіб в сумі 181709,40 грн, з яких штрафна (фінансова) санкція 181709,40 грн.

Рішенням ГУ ДПС у Львівській області № 14005/6/13-01-24-11 від 10.05.2024 фізичну особі-підприємця ОСОБА_1 виключено з реєстру платника єдиного податку.

Позивачка вважає податкове повідомлення-рішення та Рішення про виключення з реєстру платника єдиного податку протиправними і такими, що слід скасувати тому звернулася до суду.

При вирішенні спору по суті суд керується таким.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 67 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до статті 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Частиною 291.4. ст. 291 ПК України закріплено, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на першу, другу, третю, четверту, групи.

Згідно з п. 300.1 ст. 300 ПК України платники єдиного податку несуть відповідальність за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати єдиного податку, а також за своєчасність подання податкових декларацій. Абзацом другим пункту 294.1 статті 294 ПК України, закріплено, що податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку є календарний квартал.

Відповідно до абзацу другого пункту 294.1 статті 294 ПК України, податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку є календарний квартал. Частиною 299.1. ст. 299 ПК України встановлено, що реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

Згідно ч. 299.2. ст. 299 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

Податковим кодексом України в частині 299.10. ст. 299 закріплено, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі: 1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву; 2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення; 3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу; 4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків; 5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 цього Кодексу.

Як слідує з податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця ФОП ОСОБА_1 за 2023 рік від 05.02.2024 № 4207 загальна сума доходу для другої групи становить 3 539 646,00 грн.

На підставі відомостей, які містилися у поданій позивачкою декларації під час камеральної перевірки відповідачем встановлено, що сума перевищення обсягу доходу для платника єдиного податку другої групи ФОП ОСОБА_1 становить 1211396,00 грн.

Податковий орган дійшов висновку, що ФОП ОСОБА_1 у декларації за 2023 рік не застосовано ставку єдиного податку яка встановлена для платників єдиного податку першої - третьої групи (фізичні особи - підприємці) у розмірі 15 відсотків до суми перевищення обсягу відповідно до п. 293.4 ст. 293 ПК України та не здійснено перехід на сплату інших податків і зборів, встановлених п. 293.8 ст. 293 ПК України.

Як стверджує позивачка і підтверджено матеріалами справи, нею у зв`язку з допущеними помилками у звітній декларації за 2023 рік, а саме невірно вказаний обсяг обороту за вказаний період, 02.04.2024 подано уточнюючу податкову декларацію за 2023, надіслання якої підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення ШКІ 058, яке вручено податковому органу 04.04.2024. Також позивачкою подано уточнюючу декларацію за 2023 рік через електронний кабінет, що підтверджується квитанцією № від 15.04.2024.

Відповідачем вказану уточнюючу декларацію до уваги не взято виходячи з такого.

Згідно з абзацами першим третім п. 50.1 ст. 50 у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених ст. 50 Кодексу), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

У разі якщо показники оприлюдненої разом з аудиторським звітом річної фінансової звітності зазнали змін порівняно з показниками звіту про фінансовий стан (баланс) та звіту про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіту про фінансові результати), що подаються разом з податковою декларацією згідно з абзацом другим п. 46.2 ст. 46 Кодексу, та такі зміни вплинули на показники раніше поданої річної податкової декларації з податку на прибуток підприємств за відповідний податковий (звітний) період, платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України від 16 липня 1999 року № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зі змінами та доповненнями зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають уточнюючий розрахунок до річної податкової декларації у строк не пізніше 10 червня року наступного за звітним.

Відповідно до п. 50.2 ст. 50 Кодексу платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок (з урахуванням термінів продовження, зупинення або перенесення термінів її проведення) не має права подавати уточнюючі податкові декларації (розрахунки) до поданих ним раніше податкових декларацій з відповідного податку і збору за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом.

Це правило не поширюється на випадки, встановлені абзацом третім п. 50.1 ст. 50 Кодексу.

Нормами Кодексу не заборонено платникам податків подання уточнюючих декларацій (розрахунків) під час проведення контролюючим органом камеральної перевірки за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом.

Абзацом першим четвертим п. 1 підрозд. 3 розд. V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5 визначено, що не пізніше наступного робочого дня після дня вручення платнику податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або отримання інформації про їх вручення працівник структурного підрозділу, що склав документ, вносить дату вручення документа до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи. Інформація про виявлені заниження податкових зобов`язань у розрізі податкових (звітних) періодів/податкових декларацій (розрахунків) та граничні строки сплати таких зобов`язань враховуються під час розрахунку суми пені в інтегрованій картці платника.

Сума пені з податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору переноситься до ІКП одночасно з внесенням до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, дати вручення податкового повідомлення-рішення.

Після внесення до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, інформації про дату вручення податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску облікові показники щодо донарахованих/зменшених територіальним органом ДПС грошових зобов`язань, єдиного внеску, зменшення суми бюджетного відшкодування, відмови у бюджетному відшкодуванні, зменшення суми від`ємного значення податку на додану вартість, врахованого у зменшення податкового боргу, одночасно переносяться до ІКП та відображаються датою граничного строку сплати/ зменшення з використанням відповідних облікових показників (кодів операцій)

До настання граничного строку сплати/зменшення донараховані/зменшені суми за відсутності процедури адміністративного або судового оскарження не беруть участі у розрахунках. За умови відсутності інформації про початок процедури адміністративного та/або судового оскарження з дня настання граничного строку сплати/зменшення відповідні донараховані/зменшені суми в ІКП беруть участь у розрахунках.

Якщо за результатами камеральної перевірки контролюючим органом виявлено заниження податкового зобов`язання та вручено платнику податків акт такої перевірки (незалежно від дати отримання платником податкового повідомлення-рішення), то платник не має право подавати уточнюючу податкову декларацію (розрахунок) за звітний період, що був охоплений такою перевіркою, оскільки контролюючим органом вже встановлено факт заниження податкового зобов`язання, про що зазначається в акті камеральної перевірки та донарахована сума за результатами такої перевірки буде автоматично відображена в ІКП після вручення податкового повідомлення-рішення за умови відсутності інформації про початок процедури адміністративного або судового оскарження.

Отже, як стверджує відповідач у своєму відзиві, під час проведення контролюючим органом камеральної перевірки платник податків має право подати уточнюючу декларацію (розрахунок) за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом, лише до отримання ним акта камеральної перевірки.

Суд критично оцінює такі доводи і зазначає таке.

Як встановлено судом на підставі письмових доказів у справі, Акт перевірки відповідачем складено 29.03.2024, а надіслано позивачці 04.04.2024 рекомендованою кореспонденцією. Вказаний Акт позивачці не вручено, а поштова кореспонденція ШКІ 384 20.04.2024 повернулася на адресу контролюючого органу з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання".

Податкове повідомлення-рішення № 20905/13-01-24- 11 прийнято відповідачем 10.05.2024 і надіслано позивачці рекомендованим поштовим відправленням 14.05.2024 ШКІ 529. Вказане поштове відправлення повернулося на адресу податкового органу за закінченням терміну зберігання, отже не вручено.

Відповідач у відзиві не заперечує права платника податків подати уточнюючу декларацію, але вказує, що він може це зробити лише після вручення акта перевірки.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься уточнююча податкова декларація платника податків фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за 2023 рік, яку скеровано до податкового органу 02.04.2024 з описом вкладення і повідомлення про вручення поштового відправлення відповідачу 04.04.2024 (37-41).

З наведеного суд дійшов висновку, що уточнюючу декларацію позивачки отримано податковим органом 04.04.2024 - у день скерування їй акта перевірки, що не перешкоджало відповідачу взяти до уваги виправлені у декларації відомості до прийняття податкового повідомлення-рішення.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до абзаців першого-четвертого п. 1 підрозділу 3 розділу V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5, на який звертає увагу відповідач, визначено, що не пізніше наступного робочого дня після вручення платнику податкового повідомлення-рішення/рішення/ вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або отримання інформації про їх вручення працівник структурного підрозділу, що склав документ, вносить дату вручення документа до підсистеми, що забезпечує відображення контрольно-перевірочної роботи.

Цим Порядком передбачено внесення інформації стосовно податкового повідомлення-рішення, а не акта перевірки. Ба більше, акт перевірки надісланий платнику податків у день отримання уточнюючої декларації за 2023 рік і так і не вручений.

Суд також вважає за доцільне зазначити про те, що загальна сума доходу позивачки за звітний період, вказана в розділі V декларації за 2023 рік, надісланої контролюючому органу 30.01.2024 становить 3539646 грн, а в уточнюючій декларації (скерованій відповідачу 02.04.2024) цю суму виправлено на 20700 грн.

З наведеного слід дійти висновку, що позивачкою не перевищено загальну суму доходів за звітний період, а тому відповідач повинен був врахувати це при прийнятті податкового повідомлення-рішення.

Суд також відхиляє доводи відповідача про те, що позивачкою подано уточнюючу декларацію із запізненням, оскільки таку скеровано до контролюючого органу 02.04.2024, в той час як Акт перевірки скеровано позивачці у день отримання цієї декларації.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області № 20905/13-01-24-11 від 10.05.2024 є протиправним і таким, що слід скасувати.

Оскільки позовна вимога про визнання протиправним і скасування Рішення ГУ ДПС у Львівській області № 14005/6/13-01-24-11 від 10.05.2024 є похідною, то в цій частині адміністративний позов також підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Ураховуючи викладене, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, усі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, судовий збір у розмірі 4239,20 грн підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивачки.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (79003 м. Львів вул. Стрийська 35; код за ЄДРПОУ ВП 43968090) про визнання протиправними і скасування рішень задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 20905/13-01-24-11 від 10.05.2024.

3. Визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 14005/6/13-01-24-11 від 10.05.2024 Про виключення з реєстру платника єдиного податку.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 4239 (чотири тисячі двісті тридцять дев`ять) грн 20 коп. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.П. Качур