Справа № 120/15874/24
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

30 січня 2025 р. Справа № 120/15874/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що військовою частиною НОМЕР_1 неправильно нараховано та виплачено йому індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 28.02.2018 у сумі 6805,85 грн.

Ухвалою від 03.12.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

02.01.2025 представник відповідача подав до суду відзив на адміністративний позов, у якому заперечує заявлені позовні вимоги. Крім того, у відзиві зазначено, що позивач пропустив строки звернення до суду з цим адміністративним позовом, оскільки сума індексації грошового забезпечення, з якою не погоджується позивач, виплачена військовою частиною НОМЕР_1 на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24.12.2021 у справі №120/5179/21-а. Зокрема, 08.02.2022 виплачено 4754,61 грн, що підтверджується платіжним дорученням №102 від 07.02.2022.

У подальшому, на виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.03.2023 у справі №120/5179/21, відповідач здійснив доплату індексації у сумі 2268,10 грн, що також підтверджується платіжним дорученням № 431 від 12.06.2023. Отже, із зазначеного випливає, що позивач обізнаний про нараховані суми індексації грошового забезпечення 13.06.2023, а отже, з цього моменту необхідно відраховувати строк звернення до суду.

Так, в ході дослідження матеріалів справи, в суду виникла необхідність залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

Визначаючись із зазначеним, суд зазначає про таке.

Так, ч. 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Положення ст. 122 КАС не містять норм, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

У той же час, ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України), в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, було встановлено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" (далі Закон № 2352) внесені зміни до КЗпП України.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Закону № 2352 цей Закон набрав чинності з дня, наступного за днем його опублікування, а саме з 19 липня 2022 року.

Внаслідок набрання чинності Законом № 2352 зазнало змін правове регулювання правовідносин, які виникли з питань стягнення заробітної плати.

Зокрема, з 19 липня 2022 року в КЗпП України відсутня норма, яка б передбачала право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, у разі порушення законодавства про оплату, без обмеження будь-яким строком.

При цьому, ст. 233 КЗпП України в редакції, чинній з 19 липня 2022 року, окремо взагалі не врегульовує питання щодо строку звернення до суду працівника з позовом про стягнення заробітної плати, у разі порушення законодавства про оплату праці.

Натомість, ч. 1 ст. 233 КЗпП України в редакції, чинній з 19 липня 2022 року, встановлений загальний строк звернення до суду з заявою про вирішення трудового спору, який становить три місяця з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

А ч. 2 ст. 233 КЗпП України, в редакції, чинній з 19 липня 2022 року, встановлені спеціальні строки звернення до суду з заявою про вирішення трудового спору:

- у справах про звільнення працівника місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення;

- у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Отже, у межах даного адміністративного позову ОСОБА_1 не оскаржує бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати сум індексації за період з 01.01.2016 по 28.02.2018. Це питання, було предметом розгляду в адміністративній справі № 120/5179/21. Водночас, позивач не погоджується саме із сумою виплаченої індексації на виконання рішення суду першої та апеляційної інстанцій у розмірі 6805,85 грн. Кінцевою датою виплат було 12.06.2023, що підтверджується належними доказами.

У зв`язку із зазначеним, суд погоджується з доводами представника позивача, що строки звернення до суду в даній справі слід обраховувати з урахуванням постанови КМУ від 27.06.2023 № 651, якою з 00:00 30 червня 2023 року на всій території України скасовано карантин, а саме починаючи з 01.07.2023.

Так суд установив, що позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з цим адміністративним позовом 14.11.2024, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду більш ніж на 1,5 року.

Окрім того, суд акцентує увагу на тому, що звернення представника позивача у жовтні 2024 року із адвокатським запитом про надання інформації щодо виплаченої індексації за період з 01.01.2016 по 28.02.2018 не свідчить про необізнаність позивача щодо суми виплаченої індексації, а вказує на те, коли позивач почав вживати заходи для отримання доплати сум індексації грошового забезпечення.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом, однак не додав до позовної заяви клопотання про поновлення та докази поважності причин пропуску, як це передбачено вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що вирішення судом питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропущення строку звернення до адміністративного суду можливе лише за результатами розгляду клопотання позивача про поновлення такого строку (або у випадку, якщо позивач не заявить такого клопотання) і виключно в тому разі, якщо суд дійде висновку, що зазначені позивачем причин пропуску строку звернення до суду не є поважними.

На це додатково вказують положення п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, якими встановлено повноваження суду щодо залишення позовної заяви без розгляду саме з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 КАС України.

Отже, позивачу необхідно надати клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску, з урахуванням висновків суду.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, суд залишає подану заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду з належними доказами на підтвердження поважності пропуску, з урахуванням правової позиції суду.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна