Справа № 320/4041/25
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4041/25 Суддя (судді) першої інстанції: Жукова Є.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Ключковича В.Ю.

Суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Кузьмука Б.І.,

представника позивача - Харцизова Т.В.,

представника відповідача - Міськова О.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод індивідуального захисту" до Державного підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «МІК» про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

24 січня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (далі - відповідач, апелянт), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (код ЄДРПОУ - 44830311) оформлене протоколом №1401-11 від 14.01.2025 року про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» за Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднене за ідентифікатор №UA-2024-12-18-022088-a, на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що своїм рішенням про відміну спрощеної закупівлі, де позивач мав право розраховувати на визнання його переможцем та укладання із ним відповідного договору про закупівлю, відповідачем застосовано дискримінацію та нерівне ставлення до позивача, як до учасника, не здійснено об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури спрощеної закупівлі, чим вчинено зловживання по відношенню до позивача.

Як вказує позивач, відповідачем у оголошені виконано вимогу пункту 2 частини 2 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині надання переможцем закупівлі під час укладання договору про закупівлю копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі, що як вказує позивач, не є порушенням та не потребує усунення.

Позивач зазначає, що відповідачем було визначено свої повноваження на відхилення пропозиції учасника, яким не надано перелік документів згідно з Додатком № 9 до Оголошення у строк, що не перевищує два робочих дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір, відповідно до п. 3 ч. 1 статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто у відповідача відсутні порушення законодавства з питань публічних закупівель, які неможливо усунути, а рішення про відміну спрощеної закупівлі є безпідставним та протиправним й підлягає скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 січня 2025 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Рішення Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (код ЄДРПОУ - 44830311) оформлене протоколом №1401-11 від 14.01.2025 року про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» за Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднене за ідентифікатор №UA-2024-12-18-022088-a, на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державного підприємства Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» судові витрати зі сплати судового збору 2422,40 грн.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд дійшов помилкового висновку, що відповідач мав би відхилити пропозицію ТОВ «МІК» у відповідності до пункту 3 частини 13 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та перейти до оцінки наступної найбільш економічно вигідної пропозиції.

Крім того, апелянт вважає, що пункт 12 Оголошення в даному випадку не може застосовуватися як підстава для відхилення пропозиції, так як учасник не надав ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту, оскільки пункт 6 Додатку 9 до Оголошення передбачає необхідність надання копії ліцензії або документа дозвільного характеру у разі якщо про це було зазначено у оголошенні про проведення спрощеної закупівлі. Пункт 8 Додатку 1 до Оголошення передбачає необхідність надання копії ліцензії або наказу про видачу ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту і не передбачає надання ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту. Отже, із вищевикладеного вбачається, що у відповідача відсутні підстави для відхилення пропозиції учасника за ненадання документу, в даному випадку - ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту, так як даний документ не вимагався у вимогах до Оголошення.

Поряд з цим, зазначає, що таку закупівлю неможливо повернути на попередній етап з метою внесення будь-яких виправлень чи доповнень.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2025 року та від 28 січня 2025 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 28 січня 2025 року о 13:20 год.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи Товариство з обмеженою відповідальністю «МІК» та продовжено розгляд справи на розумний термін.

Протокольною ухвалою колегії суддів від 28 січня 2025 року вирішено відкласти розгляд справи до 30 січня 2025 року о 11:30 год.

28 січня 2025 року позивачем подано відзив на апеляційну скаргу.

29 січня 2025 року представником Товариства з обмеженою відповідальністю «МІК» подано пояснення, відповідно до яких останній повідомляє, що на момент подання цих пояснень не має відповідної ліцензії органу МВС України на продаж засобів індивідуального захисту, як бронежилетів, так і їх складових (чохлів для бронежилета модульного).

Також зазначає, що рішення суду у цій справі не може вплинути на права та обов`язки ТОВ «МІК», оскільки його ще не визначено остаточно переможцем у цій закупівлі і ним на дату подання цих пояснень не може бути виконана вимога замовника у цій закупівлі щодо надання передбачених пунктом 6 додатку №9 до Оголошення документів.

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «МІК» заявлено клопотання про розгляд справи без його участі; просить вирішити спір на розсуд суду.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 18 грудня 2024 року Державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» як замовником на веб-порталі Уповноваженого органу за ідентифікатором №UA-2024-12-18-022140-а оприлюднено Оголошення про проведення спрощеної закупівлі - Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування) у кількості 35 000 комплектів.

Як вбачається з відомостей з офіційного веб-сайту Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-12-18-022088-a) документи були подані наступними учасниками:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІК";

Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕКСТГЕН ЛТД»;

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ЗАСОБІВ ІНДИВІДУАЛЬНОГО ЗАХИСТУ"

Товариство з обмеженою відповідальністю "НАУКОВО ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "ТЕМП-3000";

Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРТАК.ЮА"

Відповідно до протоколу UA-2024-12-18-022088-a 30 грудня 2024 року відбулось розкриття тендерних пропозицій/пропозицій, визначено найбільш економічно вигідну пропозицію - ТОВ «МІК».

Згідно з Протоколом №0601-10 від 06.01.2025 продовжено строк розгляду пропозиції ТОВ «МІК».

Рішенням, що оформлено Протоколом Уповноваженої особи державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» № 1401-11 від 14.01.2025 вирішено:

1. Відмінити спрощену закупівлю за предметом закупівлі «Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі - UA-2024-12-18-022088-a) на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону.

2. Оприлюднити в електронній системі закупівель інформацію про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі «Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі - UA-2024-12-18-022088-a) протягом одного дня з дня прийняття цього рішення.

Позивач, вважаючи вказане рішенням протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виснував, що приймаючи участь у закупівлі, учасник такої закупівлі, в силу прямої вказівки закону та згідно вимогам закупівлі, визначеним в Оголошенні та додатку №9 Оголошення, обізнаний про обов`язкову необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності; зазначення в додатку №9 до Оголошення про необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності включає в себе наявність ліцензії як на виробництво так і на продаж засобів індивідуального захисту.

Суд вказав, що під час судового розгляду справи відповідачем не надано доказів того, що порушення неможливо усунути шляхом прийняття відповідного рішення та потребує процедури відміни спрощеної процедури.

Крім того, суд критично оцінив посилання відповідача на Лист ДП «Прозоро» від 16.09.2024 за вих. №206/01/1565/12, оскільки тендерною документацією спірної закупівлі визначено обов`язкове надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності, а тому відсутня необхідність внесення змін, виправлень чи доповнень до завершених закупівель.

Також, суд критично оцінив твердження відповідача, що можливість повернутись на попередній етап є відсутньою, так як електронна система закупівель не передбачає таких технічних можливостей, оскільки технічна неможливість електронної системи закупівель не може слугувати правовою підставою для відміни закупівель і нівелює взагалі конституційні гарантії реалізації в Україні принципу обов`язковості виконання судового рішення. Тим більше, запроваджені законодавцем скорочені строки розгляду у справах щодо гарантованого забезпечення потреб оборони, як раз і повинні гарантувати відновлення порушених прав позивачів у випадку задоволення позовних вимог.

З викладеного вище суд виснував, що приймаючи рішення про відміну процедури спрощеної закупівлі, відповідач діяв не у спосіб, передбачений Законом № 922-VIII та допустив порушення статті 14 Закону №922-VIII, пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1275 від 11.11.2022.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги позивача, колегія суддів зазначає про таке.

Порядок, засади планування та особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони регулюється Законом України "Про оборонні закупівлі" (далі також - Закон №808-ІХ) та Законом України "Про публічні закупівлі" (далі також - Закон №922-VIII).

Стаття 7 Закону України "Про обороні закупівлі" встановлює, що державний замовник здійснює планування оборонних закупівель, на підставі чого: формує пропозиції до зведеного трирічного плану закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення за закритими закупівлями відповідно до державних програм та надсилає їх до головного органу у сфері планування оборонних закупівель у встановлений зазначеним органом строк; складає та затверджує трирічний та річний плани закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, вносить зміни до них. Ці плани та зміни до них попередньо погоджуються з комітетом Верховної Ради України, до повноважень якого належать питання національної безпеки, оборони та розвідки; організовує та здійснює закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення; подає звіти про результати здійснення закупівель, укладання та виконання державних контрактів (договорів) головному органу у сфері планування оборонних закупівель, у визначений ним строк; укладає договори про закупівлю та державні контракти (договори), у тому числі за імпортом; забезпечує оплату відповідно до умов державних контрактів (договорів), у тому числі попередню оплату (авансування); надає виконавцям державних контрактів (договорів) технічну специфікацію; організовує випробування (державні, міжвідомчі, визначальні відомчі та інші випробування державного замовника, а у разі необхідності - сертифікацію) зразків озброєння, військової та спеціальної техніки, приймає їх на озброєння (використання), постачання, допускає до експлуатації; бере участь у випробуваннях макетних, дослідних та серійних зразків (комплексів, систем) озброєння, військової та спеціальної техніки, матеріалів і комплектуючих виробів; здійснює оцінювання наданої учасником відбору інформації щодо вартості життєвого циклу товарів оборонного призначення; проводить оцінювання відповідності та визначає способи гарантування відповідності товарів, робіт і послуг оборонного призначення встановленим вимогам державного замовника; проводить ідентифікацію та аналіз ризиків щодо товарів, робіт і послуг оборонного призначення та учасників відбору, а також безпосередньо або через закупівельну організацію подає запити на здійснення державного гарантування якості товарів, робіт і послуг оборонного призначення у визначеному ним порядку; здійснює контроль якості товарів, робіт і послуг у разі встановлення їх відповідності вимогам законодавства та умовам державних контрактів (договорів) - забезпечує їх приймання; затверджує технічну документацію на виробництво товарів оборонного призначення, замовником яких він є; здійснює облік результатів науково-технічної діяльності, отриманих під час здійснення оборонних закупівель за рахунок або із залученням коштів державного бюджету; здійснює ідентифікацію предметів закупівлі та готує вихідні дані для їх кодифікації; звітує перед спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики про укладення державних контрактів (договорів), результати їх виконання, використання бюджетних коштів; здійснює перегляд ціни державного контракту (договору) за обґрунтованими пропозиціями виконавців у разі істотних змін фінансово-економічних та технічних умов виконання такого контракту (договору); має право уповноважувати та в установленому законодавством порядку надавати відповідні довіреності суб`єкту господарювання, який належить до сфери його управління і якому надане право здійснювати закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення за імпортом, укладати державні контракти (договори) за імпортом виключно для забезпечення власних потреб; веде реєстр конструкторської документації на озброєння, військову та спеціальну техніку, державним замовником яких він є; здійснює міжнародне співробітництво у сфері оборонних закупівель; взаємодіє з органами державної влади та громадськими організаціями щодо запобігання проявам корупції у сфері оборонних закупівель; здійснює контроль витрат виконавця державного контракту (договору) у разі закупівлі у єдиного виконавця.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості).

Пунктами 1-8 Особливостей визначено, що ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.

Державні замовники здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг у період дії правового режиму воєнного стану відповідно до цих особливостей.

Подання та оприлюднення інформації, передбаченої частинами другою та третьою статті 15 Закону України Про оборонні закупівлі, здійснюється протягом трьох місяців з дня припинення чи скасування правового режиму воєнного стану в Україні.

Для планування закупівель та звітування про їх здійснення відповідно до цих особливостей рішеннями державних замовників, що здійснюють такі закупівлі, визначаються переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг.

Відповідальною за організацію та проведення оборонних закупівель може бути уповноважена особа/інша особа державного замовника та/або колегіальний орган, що утворюється державним замовником та складається не менше ніж із трьох осіб такого державного замовника. Порядок організації діяльності такого колегіального органу визначається державним замовником.

Державні замовники здійснюють закупівлі товарів (крім товарів, визначених у додатку 1), робіт і послуг без застосування видів (процедур) закупівель, визначених Законами України "Про оборонні закупівлі" та "Про публічні закупівлі".

Державні контракти (договори), крім тих, що укладаються із застосуванням рамкової угоди для потреб оборони, передбаченої цими особливостями, укладаються державними замовниками з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №335 "Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану" (Офіційний вісник України, 2022р., № 26, ст. 1419).

Під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) державний замовник готує оголошення про закупівлю, в якому зазначається інформація згідно з додатком 2, та надсилає його для оприлюднення відповідно до пункту 1 частини третьої статті 30 Закону №808-ІХ.

Придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України "Про публічні закупівлі", в електронній системі закупівель.

Під час здійснення закупівель державні замовники визначають предмет закупівлі відповідно до вимог Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15.04.2020 №708.

Отже, на період дії правового режиму воєнного стану застосовуються приписи статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостей, відповідно до яких придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України "Про публічні закупівлі", в електронній системі закупівель.

Таким чином, враховуючи приписи статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" та абзацу четвертого пункту 8 Особливостей, процедура закупівлі, проводиться відповідно до статті 14 Закону України "Про публічні закупівлі, яка врегульовує процедуру проведення спрощеної закупівлі.

Статтею 14 Закону №922-VIII визначено, що спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону.

Спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів: оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі; уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі; подання пропозицій учасниками; проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону; розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника; визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю; розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються: найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі; кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; умови оплати; очікувана вартість предмета закупівлі; період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель); кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю); перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв; розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати); розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.

Вимоги до предмета закупівлі, визначені замовником, можуть зазначатися шляхом завантаження окремих файлів до оголошення про проведення спрощеної закупівлі або в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель.

У вимогах до предмета закупівлі, що містять посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти приймаються у пропозиціях учасників.

Оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимоги до предмета закупівлі не повинні містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Замовником визначаються вимоги щодо надання забезпечення пропозиції відповідно до статті 25 цього Закону та забезпечення виконання договору про закупівлю відповідно до статті 27 цього Закону.

У період уточнення інформації учасники спрощеної закупівлі мають право звернутися до замовника через електронну систему закупівель за роз`ясненням щодо інформації, зазначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, щодо вимог до предмета закупівлі та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення спрощеної закупівлі.

Усі звернення за роз`ясненнями, звернення з вимогою щодо усунення порушення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника.

Замовник протягом одного робочого дня з дня їх оприлюднення зобов`язаний надати роз`яснення на звернення учасників спрощеної закупівлі, які оприлюднюються в електронній системі закупівель, та/або внести зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі, та/або вимог до предмета закупівлі.

У разі внесення змін до оголошення про проведення спрощеної закупівлі строк для подання пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель не менше ніж на два робочі дні.

Замовник має право з власної ініціативи внести зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі, але до початку строку подання пропозицій. Зміни, що вносяться замовником, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції документів.

Для проведення спрощеної закупівлі із застосуванням електронного аукціону має бути подано не менше двох пропозицій.

Звіт про результати проведення закупівлі оприлюднюється у порядку, передбаченому статтями 10 і 19 цього Закону.

Замовник відміняє спрощену закупівлю в разі:

1) відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг;

2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель;

3) скорочення видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг (частина 17 статті 14 Закону №922-VIII).

Спрощена закупівля автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі: 1) відхилення всіх пропозицій згідно з частиною 13 цієї статті; 2) відсутності пропозицій учасників для участі в ній.

Спрощена закупівля може бути відмінена частково (за лотом) (частина 18 статті 14 Закону №922-VIII).

Повідомлення про відміну закупівлі оприлюднюється в електронній системі закупівель: замовником протягом одного робочого дня з дня прийняття замовником відповідного рішення; електронною системою закупівель протягом одного робочого дня з дня автоматичної відміни спрощеної закупівлі внаслідок відхилення всіх пропозицій згідно з частиною тринадцятою цієї статті або відсутності пропозицій учасників для участі у ній.

Повідомлення про відміну закупівлі автоматично надсилається всім учасникам електронною системою закупівель в день його оприлюднення.

З метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів учасник спрощеної закупівлі може звернутися до замовника та/або до органу, що здійснює контроль над замовником, або до суду (частини 19, 20 статті 14 Закону № 922-VIII).

З вищевикладеного вбачається, що підстави відміни спрощеної закупівлі мають вичерпаний перелік таких випадків, отже, відміна закупівлі можлива лише за певних обставин.

При цьому, з урахуванням забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, замовнику під час проведення процедури закупівлі необхідно дотримуватись принципів здійснення закупівель, закріплених у статті 5 Закону № 922-VIII, не призводячи своїми діями до штучного та/або формального обмеження потенційного кола учасників.

Таким чином, кожне рішення тендерного комітету чи уповноваженої особи, якщо вона проводить тендер, у разі його відміни або визнання його таким, що не відбувся, має бути документально обґрунтоване та підтверджене відповідними документами, оскільки учасники в силу статті 18 Закону № 922-VIII мають право його оскаржити.

Так, підставою виникнення спірних правовідносин слугує відміна відповідачем процедури закупівлі через неможливість усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

Відповідач повідомляє, що у зв`язку з допущенням помилки при підготовці оголошення про проведення спрощеної закупівлі, а саме не зазначення вимоги щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту, а також враховуючи неможливість внесення змін у межах оголошеної закупівлі, виникла необхідність відміни спрощеної закупівлі та оголошення закупівлі з коректними вимогами, які відповідають Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» та постанові Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1000.

Враховуючи неможливість внесення змін у межах оголошеної закупівлі щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту, 14.01.2025 було скасовано зазначену закупівлю.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до Додатку №9 до Оголошення відповідача, зазначено перелік документів, що надаються переможцем закупівлі для укладання договору, серед яких копія ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у оголошенні про проведення спрощеної закупівлі (п.6).

У разі відсутності дозволу або ліцензії необхідно надати лист з відповідним обґрунтуванням з посиланням на чинне законодавство щодо відсутності такої законодавчої необхідності у разі, якщо предмет закупівлі не підлягає ліцензуванню, сертифікації та ін. надати довідку в довільній формі.

За приписами пункту 11 частини 1 статті 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензуванню підлягають виробництво та ремонт вогнепальної зброї невійськового призначення і боєприпасів до неї, холодної зброї, пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів на секунду, торгівля вогнепальною зброєю невійськового призначення та боєприпасами до неї, холодною зброєю, пневматичною зброєю калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів на секунду; виробництво спеціальних засобів, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії, індивідуального захисту, активної оборони та їх продаж.

Отже, ліцензуванню підлягають види діяльності та такі об`єкти та засоби: виробництво та торгівля спеціальних засобів індивідуального захисту.

Згідно з частиною шостою статті 42 Закону України «Про Національну поліцію» та частиною третьою статті 15 Закону України «Про Національну гвардію України» до засобів індивідуального захисту відносяться шоломи, бронежилети та інше спеціальне екіпірування.

Відповідно до роз`яснення Міністерства внутрішніх справ України, як органом ліцензування №210/38-2025 від 02.01.2025, вбачається, що ліцензуванню підлягають як виробництво та продаж бронежилетів, так і їх складових - жилета (плитоноски) (ДСТУ 8782:2018) та чохла для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5, без жорстких бронеелементів) за ТС А01XJ.29423-420:2023(01).

Колегія суддів враховує, що частина перша статті 1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» визначає, що ліцензія - це право суб`єкта господарювання на провадження виду господарської діяльності або частини виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню.

Як вбачається з Переліку суб`єктів господарювання, яким видана ліцензія на провадження господарської діяльність з виробництва, ремонту, торгівлі вогнепальною зброєю невійськового призначення, боєприпасами до неї, спеціальними засобами (https://mvs.gov.ua/upload/1/9/9/2/3/1/perelik-sgd-24-01-2025.pdf), види господарської діяльності та їх частини, які має право провадити ліцензіат розділені за індексами 12.01. - Виробництво засобів індивідуального захисту та 12.05. - Продаж засобів індивідуального захисту.

Таким чином, за ліцензією, виданою на провадження діяльності з виробництва спеціальних засобів індивідуального захисту, можна провадити діяльність лише з виробництва. Зазначена ліцензія не надає право на провадження діяльності з продажу засобів індивідуального захисту.

Відповідно до частини дев`ятої статті 15 Закону, у разі наміру розширити провадження виду господарської діяльності додатковою частиною, а саме продажем засобів індивідуального захисту, ліцензіат може подати до органу ліцензування заяву про розширення провадження виду господарської діяльності, додавши до неї документи, визначені пунктом 5 Ліцензійних умов, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1000.

Як вбачається з доводів апеляційної скарги, відповідач наголошує на тому, що ліцензуванню підлягають як виробництво засобів індивідуального захисту, так і їх продаж.

Також, апелянт зауважує, що пункт 8 Додатку 1 до Оголошення передбачає необхідність надання учасником у складі пропозиції копії ліцензії або наказу про видачу ліцензії лише на виробництво засобів індивідуального захисту. У разі, якщо відповідно до норм законодавства держави реєстрації виробника та/або держави реєстрації виробництва видача ліцензії або документа дозвільного характеру не передбачена, то учасник у складі пропозиції надає лист-роз`яснення в довільній формі від виробника запропонованого товару за підписом уповноваженої особи виробника та завірений печаткою (у разі наявності), в якому мають бути вказані законодавчо обґрунтовані підстави ненадання таких документів із посиланням на відповідні норми законодавства держави реєстрації виробника та/або держави реєстрації виробництва

Поряд з цим, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що зазначення в додатку №9 до Оголошення про необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності включає в себе наявність ліцензії як на виробництво так і на продаж засобів індивідуального захисту.

Колегія суддів зауважує, що додаток №9 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі встановлює перелік документів, що надаються саме переможцем закупівлі для укладання договору.

Натоміть, додаток №1 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі встановлює вимоги до учасника та перелік документів, що надаються учасником у складі пропозиції.

З наведеного вбачається, що для усіх учасників процедури закупівлі наявна вимога щодо подання ліцензії лише на виробництво засобів індивідуального захисту.

При цьому, пунктом 7 додатку № 1 до Оголошення зазначено, якщо учасник не є виробником продукції або пропонує до постачання продукцію інших виробників надати скановані копії документів, які підтверджують стосунки із виробником або дилером/дистриб`ютором/представником виробника тощо:

- договір з виробником або дилером/дистриб`ютором/представником виробника тощо;

або

- сертифікат дилера/дистриб`ютора/представника;

або

- лист виробника/дилера/дистриб`ютора/представника виробника про представництво його інтересів учасником;

або

- інший документ (документи), що підтверджує (підтверджують) повноваження учасника щодо постачання продукції.

У разі надання документів, які підтверджують стосунки з дилером/дистриб`ютором/представником виробника тощо, додатково у складі Пропозиції надаються документи, які підтверджують співпрацю такого представника з виробником.

З наведеного вбачається, що учасником процедури закупівлі може бути суб`єкт господарювання який є лише постачальником (продавцем) засобів індивідуального захисту, при цьому пунктом 9 додатку № 1 до Оголошення від нього вимагається обов`язкова наявність ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту.

Відповідно до приписів статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами:

1) добросовісна конкуренція серед учасників;

2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;

3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;

4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;

5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.

Таким чином, колегія суддів висновує порушення відповідачем принципу недискримінації учасників та рівного ставлення до них при формуванні тендерної документації у межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Як уже встановлено вище, тендерна документація містить вимогу про надання учасником ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту, незалежно від того чи є він виробником такого товару.

З наведеного вбачається, що в спірних правовідносинах переможець процедури закупівлі також зобов`язаний надати лише ліцензію на виробництво засобів індивідуального захисту.

На підставі вищенаведеного колегія суддів зазначає, що твердження відповідача про наявність в Оголошенні суперечностей, що унеможливлюють вимагання від переможця процедури закупівлі ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту знайшли своє підтвердження у ході розгляду справи.

Крім того, як доказ наявності в учасників процедури закупівлі розбіжностей в трактуванні вимог замовника щодо наявності ліцензій, колегія суддів дослідила довідку ТОВ «МІК» від 26.12.2024 №24-12-26/30 (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-12-18-022088-a) з якої вбачається, що даний учасника вважає, що за процедурою закуповуються чохли, котрі є окремим елементом бронежилету, які не є готовим бронежилетом із присвоєним йому базовими або підвищеним рівнем захисту, а відтак вимагати надання будь-яких ліцензій з приводу виготовлення та постачання саме чохлів є безпідставним.

Також, 23.12.2024 о 21:37 до відповідача надійшов запит про надання роз`яснень чи буде замовником відхилена пропозиція учасника, який не надав у складі пропозиції ліцензії та/або наказ на право продажу засобів індивідуального захисту, а надав лише ліцензію на право виробництва засобів індивідуального захисту; чи буде замовником укладатися договір про закупівлю із переможцем, який не має ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту, а має лише ліцензію на виробництво засобів індивідуального захисту; якщо ні, то на якій стадії та на якій підставі буде здійснюватися відхилення такого учасника - переможця.

Наведеним відповідно спростовуються твердження позивача про те, що жоден постачальник не звертався до відповідача із проблемами та розбіжностями в трактуванні законодавства щодо ліцензування певних видів господарської діяльності.

Поряд цим, висновки суду першої інстанції про те, що приймаючи участь у закупівлі, учасник такої закупівлі, в силу прямої вказівки закону та згідно вимогам закупівлі, визначеним в Оголошенні та додатку №9 Оголошення, обізнаний про обов`язкову необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності, колегія суддів оцінює критично, оскільки вказаними вимогами тендерної документації визначено обов`язкове надання ліцензії лише щодо виробництва засобів індивідуального захисту.

Натомість, як встановлено судом та наголошується позивачем, ліцензія на виробництво засобів індивідуального захисту та ліцензія на продаж засобів індивідуального захисту є різними документами дозвільного характеру.

Відповідно, висновок суду про те, що зазначення в додатку №9 до Оголошення про необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності включає в себе наявність ліцензії як на виробництво так і на продаж засобів індивідуального захисту є таким, що не відповідає фактичним обставинам справи.

При цьому, суд зауважує, що в позовній заяві позивач не наводить правових підстав для скасування рішення про відміну спрощеної закупівлі, а наводить правові підстави для відхилення пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «МІК».

Колегія суддів в даному контексті враховує позицію відповідача про те, що пункт 12 Оголошення в даному випадку не може застосовуватися як підстава для відхилення пропозиції, оскільки учасник не надав ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту, позаяк пункт 6 Додатку 9 до Оголошення передбачає необхідність надання копії ліцензії або документа дозвільного характеру лише у разі якщо про це було зазначено у оголошенні про проведення спрощеної закупівлі. Разом з тим, як уже встановлено вище, відповідачем ставилась вимога лише про надання ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту.

З вищевикладеного вбачається, що у відповідача відсутні підстави для відхилення пропозиції учасника за ненадання документу, в даному випадку - ліцензії на продаж засобів індивідуального захисту, так як даний документ не вимагався у вимогах до Оголошення.

Поряд з цим, з реєстру пропозицій учасників спірної закупівлі вбачається, що тендерна пропозиція позивача займає третє місце в даній закупівлі після ТОВ «МІК» та ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД».

Колегія суддів висновує, що у разі неможливості усунення порушень, процедура закупівлі підлягає відміні, про що імперативно зазначено у пункті 2 частини сімнадцятої статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі».

Також, відповідно до листа ДП «Прозоро» від 16.09.2024 за вих. №206/01/1565/12 повідомлено про неможливість скасування рішення уповноваженої особи Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» про відміну спрощеної процедури закупівлі.

З огляду на те, що внесення змін до Оголошення на стадії визначення переможця неможливе, а тому в силу приписів пункту 2 частини сімнадцятої статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» вищезазначена процедура закупівлі підлягала відміні.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення неправильно застосовано норми матеріального права, при цьому неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 272, 282, 308, 311, 313, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 січня 2025 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківський завод індивідуального захисту" до Державного підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «МІК» про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та не може бути оскаржена.

Суддя доповідач: В.Ю. Ключкович

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан