Справа № 580/5621/24
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2025-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/5621/24 Суддя (судді) першої інстанції: Альона КАЛІНОВСЬКА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Сорочка Є.О., Коротких А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору про визнання протиправним та скасування рішення Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 05.04.2023 про відмову ОСОБА_1 в оформленні паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою; зобов`язання Центрально-південне міжрегіональне управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору оформити та видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою.

Черкаський окружний адміністративний суд рішенням від 31 жовтня 2024 року відмовив у задоволенні позову у повному обсязі.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Апелянт зазначила, що вона евакуйована із зони бойових дій з міста Бахмута Донецької області до Черкаської області. Внаслідок потрапляння бойового снаряду в її квартиру були знищені всі документи на її ім`я, серед яких був паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, реєстраційний номер облікової картки платника податків, атестат про загальну середню освіту. На думка позивача суд не намагався аналізувати справу та з`ясовувати обставини, що мають значення для справи і давати відповіді на докази позивача, а вирішив погодитись із позицією відповідача.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач цитуючи норми права просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись пунктом 3 частини 1 статті 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як убачається з матеріалів справи, у квітні 2023 року позивачка звернулась до Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби у Черкаській області з заявою про оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою паспорта громадянина України зразка 1994 року.

Рішенням від 05.04.2023 Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби у Черкаській області було відмовлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженці м.Шевченко Республіка Казахстан в оформленні паспорта.

Підставою для відмови слугувала відсутність підтвердження факту законності видачі довідки про реєстрацію особи громадянином України. Крім того вказано, що за результатами проведених перевірок виявлено, що отримані відомості не підтверджують належність до громадянства України.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що за результатами проведених перевірок, виявлено, що отримані відомості не підтверджують належність позивачки до громадянства України, а тому прийнято рішення Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 05.04.2023 про відмову ОСОБА_1 в оформленні паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 5 Закону України «Про громадянство України» документами, що підтверджують громадянство України, є: 1) паспорт громадянина України; 3) паспорт громадянина України для виїзду за кордон; 4) тимчасове посвідчення громадянина України; 6) дипломатичний паспорт; 7) службовий паспорт; 8) посвідчення особи моряка; 9) посвідчення члена екіпажу; 10) посвідчення особи на повернення в Україну.

Відповідно п.п.1, 3, 5, 8, 9-11 Постанови Верховної Ради України «Про затвердження положень про паспорт громадянина України та про паспорт громадянина України для виїзду за кордон» (далі Положення №2503) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт є дійсним для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України.

Бланки паспортів виготовляються на замовлення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері громадянства, з високоякісного паперу з використанням спеціального захисту.

Отже, чинним Положенням про паспорт громадянина України передбачено дві форми паспорта громадянина України: книжечка і картка.

Відповідно п.п.1 п.100 Порядку №302 територіальний орган/територіальний підрозділ ДМС має право відмовити особі в оформленні або видачі паспорта, якщо: особа не є громадянином України.

У разі втрати або викрадення паспорта особі замість втраченого або викраденого оформляється та видається новий паспорт (п.5 Постанови №302).

Заявник для оформлення паспорта замість втраченого або викраденого подає такі документи: 1) заяву встановленого МВС зразка про втрату або викрадення паспорта зразка 1994 року (далі заява про втрату паспорта); 2) витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (у разі викрадення паспорта на території України); 3) посвідчення про взяття на облік бездомних осіб (для бездомних осіб); 5) рішення суду про встановлення особи (для осіб, яких не було встановлено за результатами проведення процедури встановлення особи); 6) документ, що посвідчує особу законного представника/ уповноваженої особи, та документ, що підтверджує повноваження особи як законного представника/уповноваженої особи; 7) документи, що підтверджують сплату адміністративного збору, або оригінал документа про звільнення від його сплати. Оригінал документа про звільнення від сплати адміністративного збору повертається заявнику, а до заяви-анкети додається його копія, засвідчена працівником територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта шляхом проставлення відмітки Згідно з оригіналом та підпису із зазначенням його посади, прізвища, ініціалів та дати; 8) документи, що підтверджують відомості для внесення додаткової змінної інформації до безконтактного електронного носія та у паспорт (за наявності таких документів): про місце проживання - довідку органу реєстрації встановленого зразка; про народження дітей свідоцтва про народження дітей; про шлюб і розірвання шлюбу свідоцтво про шлюб, свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, або виданий компетентними органами іноземної держави документ, який згідно з її національним законодавством підтверджує відповідний факт; про зміну імені свідоцтво про зміну імені, свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб, свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, або виданий компетентними органами іноземної держави документ, який згідно з її національним законодавством підтверджує відповідний факт; документ, що засвідчує реєстрацію в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків з даними про РНОКПП, або повідомлення про відмову від його прийняття, або дані про РНОКПП, внесені до паспорта або свідоцтва про народження. Особа може пред`явити копію документа, що засвідчує реєстрацію особи в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, у тому числі в електронній формі, за умови наявності в територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта технічної можливості провести перевірку відповідності реєстраційних даних особи даним Державного реєстру фізичних осіб - платників податків в електронній формі інформаційно-телекомунікаційними засобами з використанням технічного та криптографічного захисту інформації відповідно до вимог законодавства з питань захисту інформації; 9) одну фотокартку розміром 10 х 15 сантиметрів для внесення відцифрованого образу обличчя особи шляхом сканування із застосуванням засобів Реєстру - для оформлення паспорта особі, яка не може пересуватися самостійно у зв`язку з тривалим розладом здоров`я, що підтверджується медичним висновком відповідного закладу охорони здоров`я, оформленим в установленому порядку, або особі, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу (в разі потреби); 10) паспорт громадянина України для виїзду за кордон, у тому числі строк дії якого закінчився (для особи, яка постійно проживає за кордоном, або яка постійно проживала за кордоном та повернулася на постійне проживання в Україну); 11) заява про зняття з консульського обліку.

У разі втрати/викрадення паспорта, оформленого територіальним підрозділом ДМС, МВС, який припинив діяльність або тимчасово не здійснює свої повноваження, заявник додатково подає всі наявні документи, у тому числі документи, що містять фотозображення особи, які дають змогу ідентифікувати таку особу.

До документів також долучаються власноручно написана заява особи про необхідність оформлення паспорта, в якій за відсутності документів, зазначених в абз.18 цього пункту, зазначається відповідна інформація, та окремий аркуш з підписом особи (у разі відсутності фізичних вад) для подальшого сканування із застосуванням засобів Реєстру.

Після прийняття до розгляду заяви-анкети та доданих до неї документів працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС здійснює заходи з ідентифікації особи, на ім`я якої оформляється паспорт (п.49 Постанови №302).

Згідно п.50 Постанови №302 ідентифікація особи здійснюється на підставі даних, отриманих з баз даних Реєстру.

Пошук в Реєстрі інформації щодо особи здійснюється за поданими персональними даними (у тому числі тими, що змінилися).

До запровадження органами реєстрації внесення до Реєстру відомостей про місце проживання особи в установленому законодавством порядку відомості про реєстрацію місця проживання, які подаються заявником, перевіряються за даними обліку територіального органу ДМС.

Рішення про оформлення паспорта приймається територіальним органом/територіальним підрозділом ДМС за результатами ідентифікації особи та перевірки факту належності особи до громадянства України (у разі оформлення паспорта вперше із застосуванням засобів Реєстру).

Згідно п.51 Постанови №302 ідентифікація особи, на ім`я якої оформляється паспорт у зв`язку з поданням заяви про втрату паспорта і стосовно якої відсутня інформація в базах даних Реєстру, здійснюється відповідно до наявних державних та єдиних реєстрів, інших інформаційних баз, що перебувають у власності держави або підприємств, установ та організацій.

Відповідно п.п.52-58 Порядку №302 заява про втрату паспорта реєструється в день прийняття до розгляду заяви-анкети в журналі за формою, встановленою МВС, після чого працівник територіального підрозділу ДМС формує справу про втрату або викрадення паспорта, до якої долучаються подані документи та матеріали перевірки. Дані про факт втрати/викрадення паспорта зразка 1994 року вносяться до відомчої інформаційної системи ДМС не пізніше наступного дня.

Працівником територіального підрозділу ДМС проводиться перевірка персональних даних особи за даними обліку територіального органу ДМС.

У разі видачі паспорта, який втрачено/викрадено, іншим територіальним підрозділом ДМС для підтвердження видачі особі паспорта, який втрачено/викрадено, не пізніше наступного дня після прийняття до розгляду заяви-анкети до такого територіального підрозділу ДМС надсилається запит за формою, встановленою МВС.

Перевірка за запитом проводиться протягом двох робочих днів після його надходження. Під час перевірки відомості, наведені в запиті, та фотозображення порівнюються з даними наведеними у заяві про видачу паспорта, який втрачено/викрадено, та вклеєною до неї фотокарткою. У графі Службові відмітки заяви про видачу паспорта проставляється відмітка про дату надходження запиту та територіальний підрозділ ДМС, який здійснює оформлення паспорта замість втраченого/викраденого.

За результатами перевірки надається відповідь територіальному підрозділу ДМС, який надіслав запит, за формою, встановленою МВС, та заява про видачу паспорта, який втрачено/викрадено, сканується до відомчої інформаційної системи ДМС.

У разі коли під час порівняння фотозображення із фотокарткою не встановлено тотожність зображеної на них особи або виявлено невідповідність відомостей, зазначених у запиті, даним, наведеним у заяві про видачу паспорта, який втрачено/викрадено, про це повідомляється територіальному підрозділу ДМС, який надіслав запит, для вжиття додаткових заходів з ідентифікації особи і з`ясування обставин виникнення розбіжностей.

Після проведення необхідних перевірок за заявою про втрату паспорта, встановлення факту оформлення особі паспорта, який заявлено як втрачений/викрадений, та його реквізитів, ідентифікації особи працівник територіального підрозділу ДМС складає за заявою про втрату паспорта висновок за встановленою МВС формою, який затверджується керівником такого територіального підрозділу ДМС. У висновку зазначаються результати перевірки і прийняте рішення про оформлення паспорта (п.60 Порядку №302).

Пунктом 100 Порядку №302 встановлено, що територіальний орган/територіальний підрозділ ДМС має право відмовити особі в оформленні або видачі паспорта, якщо:

1) особа не є громадянином України;

2) особа вже отримала паспорт (у тому числі паспорт зразка 1994 року), який є дійсним на день звернення (крім випадків обміну паспорта у зв`язку з виявленням помилки в інформації, внесеній до нього; звернення для обміну протягом одного місяця до дати закінчення строку дії паспорта; непридатності для подальшого використання);

3) дані, отримані з баз даних Реєстру, картотек, не підтверджують надану заявником інформацію;

4) за видачею паспорта звернувся законний представник, який не має документально підтверджених повноважень на отримання паспорта;

5) особа подала не в повному обсязі документи та інформацію, необхідні для оформлення і видачі паспорта;

6) особу не встановлено за результатами проведення процедури встановлення особи.

Пунктом 101 Порядку №302 передбачено, що у рішенні про відмову в оформленні чи видачі паспорта, яке доводиться до відома заявника в порядку і строки, встановлені законодавством, зазначаються підстави відмови.

У разі подання заяви-анкети через уповноваженого суб`єкта територіальний орган/територіальний підрозділ ДМС надсилає письмове повідомлення про прийняте рішення до уповноваженого суб`єкта для подальшого вручення заявнику.

Заявник має право повторно звернутися до територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта в разі зміни або усунення обставин, у зв`язку з якими йому було відмовлено в оформленні чи видачі паспорта.

Аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що існує певна процедура оформлення органами ДМС паспорта громадянина України, яка включає розгляд заяви-анкети, приймання документів від заявника, ідентифікацію особи та перевірку факту належності особи до громадянства України і прийняття відповідного рішення. За результатами перевірки повноти поданих заявником та законодавчо визначених документів, відповідності їх оформлення вимогам законодавства під час їх прийняття від заявника, територіальний орган ДМС/територіальний підрозділ ДМС, може відмовити в їх прийнятті у разі виявлення факту подання не всіх необхідних документів або подання документів, оформлення яких не відповідає вимогам законодавства, про що заявник інформується із зазначенням підстав такої відмови (за бажанням заявника в письмовому вигляді).

В даному випадку у оскаржуваному рішенні від 05.04.2023 зазначено: «Під час оформлення паспорта громадянина України у формі ІD-картки було встановлено, що відповідно відомостей заяви про видачу паспорта громадянина України (форма-1) гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 набула громадянство України згідно довідки за № 1128 вид. 12.10.2005 УМВС України в Донецькій області. В ході проведення перевірок законності отримання довідки про набуття громадянства України встановлено, що ГУДМС України у Донецькій області має можливість перевіряти факти щодо підтвердження встановлення, оформлення, перевірки, належності, набуття, прийому до громадянства України, починаючи з 01.01.2014 по журналах реєстрації заяв з громадянства України, які були вивезені до м. Донецьк, решта архівних матеріалів відділу громадянства залишилися у службовому приміщенні установи м. Донецьку, території України, яка визнана тимчасово окупованою територією відповідно до Закону України "Про забезпечення прав і громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" від 06.05.2014, тому.».

Тобто у рішенні відповідачем визнано факт набуття позивачкою громадянства України згідно довідки за № 1128 вид. 12.10.2005 УМВС України в Донецькій області, проте зазначено, що довідку про реєстрацію особи громадянина України № 1128 від 12.10.2005 видану на ім`я ОСОБА_1 на теперішній час підтвердити не видається можливим

Колегія суддів зазначає, що у листі ДМС України від 17.10.2023 зазначено, що за інформацією Головного управління ДМС України в Донецькій області, на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оформлено паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 29.11.2005 Артемівським МВ ГУ МВС України в Донецькій області (а.с. 10).

Також у листі від 22.08.2023 ДМС України зазначено, що за наявною інформацією на ім`я ОСОБА_1 оформлено 10.04.2009 органом видачі 1423 паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 (а.с. 12).

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що при видачі ОСОБА_1 паспорту громадянина України органом ДМС проводилась перевірка законності видачі такого паспорту, будь-яких підстав для відмови у наданні паспорту виявлено не було та визнано позивачку такою, що має підстави для його отримання.

Відповідачем не надано доказів того, що позивачем подано свідомо неправдиві відомості, документи, що містили недостовірні дані або підроблені, допущено порушення при подачі документів для отримання паспорту громадянина України.

Крім того відповідачем також не надано до суду доказів службового розслідування відносно неправомірної видачі паспорта громадянина України ОСОБА_1 .

Тобто, з 2005 року позивачка набула громадянства України та на підставі паспорту набула певний об`єм прав та обов`язків громадянина України. При цьому позивачка мала обґрунтоване сподівання на належне виконання суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків під час оформлення їй паспорту громадянина України.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що за даних обставин відповідачем не дотримано принципу пропорційності, який вимагає встановлення балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача та цілями на досягнення яких спрямоване оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень, що призвело до негативних наслідків для позивачки за відсутності будь-якої вини останньої.

Статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Колегія суддів вважає, що у спірному випадку ефективним способом захисту порушеного права є визнання протиправним та скасування рішення Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 05.04.2023 про відмову ОСОБА_1 в оформленні паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою та зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою та прийняти рішення з урахуванням висновків наведених у даній постанові.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до ч. 1 статті 317 КАС України - підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч.1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно ч. 6 статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 1211,20 грн. та за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у розмірі 1816,80 грн., що підтверджується платіжними дорученнями наявними у матеріалах справи.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла висновку, що понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору, відповідно до вимог ч. 1 статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року скасувати та ухвалити нову постанову про часткове задоволення позову.

Визнати протиправним та скасувати рішення Катеринопільського сектору Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 05.04.2023 про відмову ОСОБА_1 в оформленні паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою.

Зобов`язати Центрально-південне міжрегіональне управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з втратою та прийняти рішення з урахуванням висновків суду наведених у даній постанові.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) за рахунок бюджетних асигнувань Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби в особі Тальнівського сектору () сплачений судовий збір за подання адміністративного позову та апеляційної скарги у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривні.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Є.О.Сорочко

А.Ю. Коротких