Справа № 240/11535/21
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2025-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/11535/21 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Токарева М.С.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

29 січня 2025 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Смілянця Е. С. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року у справі за адміністративним позовом Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України, третя особа: ПП "Автомагістраль" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

Департамент регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Державної аудиторської служби України, третя особа: ПП "Автомагістраль" про визнання протиправним та скасування висновку.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 01.07.2024 позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С061506 Під`їзд до ст. Пояски км 0+000 - км 7+150, Житомирська область (ДК 021:2015 (ЄРУ) - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) від 21.05.2021 за ідентифікатором UА-2021-01-29-005405-b.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції, На підставі наказу Держаудитслужби від 23.04.2021 №111 відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-01 -29-005405-b (назва предмета закупівлі: Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С061506 Під`їзд до ст. Пояски км 0+000 - км 7+150, Житомирська область, ДК 021:2015 - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) в частині дотримання Департаментом регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації законодавства у сфері публічних закупівель.

21.05.2021 за результатами проведеного моніторингу в системі електронних закупівель по закупівлі Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С061506 Під`їзд до ст. Пояски км 0+000 - км 7+150, Житомирська область (ДК 021:2015 (СРУ) - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) за ідентифікатором UА-2021-01-29-005405-b, яким при здійсненні аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ПП Автомагістраль встановлено порушення вимог частини першої статті 31 Закону.

За результатами моніторингу відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2021-01-29-005405-b, який оприлюднено в Електронній системі 21.05.2021.

У вказаному висновку відповідач зазначив, що відповідно до форми 2 додатку 6 тендерної документації Замовник зазначив про те, що учасники на підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема копії трудових книжок та копії наказів про призначення на посаду, наказів про сумісництво (при наявності) або копій цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні учасником під час виконання договору, або інших документів, які підтверджують наявність правовідносин учасника з відповідними працівниками, наявних у довідці. Однак, у довідці посилання на зазначені документи щодо водія вантажного автомобіля ОСОБА_1 не зазначені. Учасник ПП «Автомагістраль» у складі своєї тендерної пропозиції не надав копії трудових книжок та копії наказів про призначення на посаду, наказів про сумісництво (при наявності) або копій цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні учасником під час виконання договору, або інших документів, які підтверджують наявність правовідносин учасника з водієм вантажного автомобіля ОСОБА_1 , зазначеним у пункті 47 довідки учасника ПП «Автомагістраль» від 10.02.2021 № 20/ТВ, чим не дотримав вимоги форми 2 додатку 6 тендерної документації.

Замовник оприлюднив учаснику ПП «Автомагістраль» повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону.

При цьому Замовник установив учаснику ПП «Автомагістраль» вимогу про усунення невідповідностей, шляхом завантаження документів, які на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, відсутні у складі тендерної пропозиції, чим порушив вимоги частини шістнадцятої статті 29 Закону.

Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ПП «Автомагістраль», як таку, що не відповідає кваліфікаційному критерію, установленим статтею 16 Закону, та визнав його переможцем і уклав з ним договір.

У зв`язку з вищезазначеним порушенням, відповідач у оскаржуваному висновку зазначив, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" Держаудитслужба зобов`язала здійснити усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з інформацією, викладеною у висновку, відповідач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 №922-VIII "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №922-VIII).

Згідно ч.1 ст. 8 Закону № 922) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Частиною 2 цієї статті також передбачено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із підстав, установлених цією частиною.

У Висновку зазначено, що за результатами моніторингу установлено, що відповідно до форми 2 додатку 6 тендерної документації Замовник зазначив про те, що учасники на підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема копії трудових книжок та копії наказів про призначення на посаду, наказів про сумісництво (при наявності) або копій цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні учасником під час виконання договору, або інших документів, які підтверджують наявність правовідносин учасника з відповідними працівниками, наявних у довідці. Однак, у довідці посилання на зазначені документи щодо водія вантажного автомобіля ОСОБА_1 не зазначені. Учасник ПП «Автомагістраль» у складі своєї тендерної пропозиції не надав копії трудових книжок та копії наказів про призначення на посаду, наказів про сумісництво (при наявності) або копій цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні учасником під час виконання договору, або інших документів, які підтверджують наявність правовідносин учасника з водієм вантажного автомобіля ОСОБА_1 , зазначеним у пункті 47 довідки учасника ПП «Автомагістраль» від 10.02.2021 № 20/ТВ, чим не дотримав вимоги форми 2 додатку 6 тендерної документації.

Замовник оприлюднив учаснику ПП «Автомагістраль» повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону.

При цьому Замовник установив учаснику ПП «Автомагістраль» вимогу про усунення невідповідностей, шляхом завантаження документів, які на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, відсутні у складі тендерної пропозиції, чим порушив вимоги частини шістнадцятої статті 29 Закону.

Сторонами не заперечується факт того, що 22.02.2021 об 11:17 замовником було оприлюднено вимогу про усунення не відповідностей наступного змісту: «Не підтверджена наявність правовідносин Учасника з водієм вантажного автомобіля ОСОБА_1 зазначеним у Довідці про кваліфікацію і досвід працівників, які будуть залучені до виконання робіт, що не відповідає Формі 2 Додатку 6 тендерної документації».

22.02.2021 об 11:29 учасником ПП «Автомагістраль» було завантажено необхідні документи, а саме: наказ № 24 від 18.03.2011 про прийняття на роботу водія вантажного автомобіля - ОСОБА_1 та копію трудової книжки - ОСОБА_1 .

Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ПП «Автомагістраль», як таку, що не відповідає кваліфікаційному критерію, установленим статтею 16 Закону, та визнав його переможцем і уклав з ним договір.

Водночас варто звернути увагу, що розкриття тендерних пропозицій відбулось 23 лютого 2021 року.

Відповідно до позиції відповідача, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" Держаудитслужба зобов`язала здійснити усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що судом першої інстанції при винесені рішення були застосовані норми права без врахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного суду. Крім того апелянт в апеляційній скарзі вказує на те, що суд помилково, підтримуючі позицію позивача, ігнорує наведені Держаудитслужбою докази про, що замовник без навявності підстав учаснику ПП «Автомагістраль» вимогу про усунення невідповідностей, шляхом завантаження документів, які на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, взагалі відсутні у складі тендерної пропозиції.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої та пункту 2 частини другої статті 16 Закону № 922 замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв, зокрема, наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.

У пункті 1 розділу III тендерної документації, затвердженої рішенням тендерного комітету від 29.01.2021, протокол № 16 (далі - Тендерна документація), Замовник передбачив, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки та завантаження нижченаведених документів, зокрема, інформації та документів, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям згідно статті 16 Закону та визначеним у цій тендерній документації (подаються в окремому файлі).

У пункті 5 розділу Ш тендерної документації зазначено, що відповідно до статті 16 Закону для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід», учасник у складі своєї тендерної пропозиції повинен надати довідку відповідно до додатка 6 форми 2. Учасники мають надати копії документів, що підтверджують те, що всі працівники, інформація про яких надана в довідці, працюють на підприємстві Учасника (надати копію наказу або копію іншого документу, що підтверджує працевлаштування).

У формі 2 додатка 6 Тендерної документації зазначено, що на підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» учасники повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема копії трудових книжок та копії наказів про призначення на посаду, наказів про сумісництво (при наявності) або копій цивільно-правових угод з особами, що будуть задіяні учасником під час виконання договору, або інших документів, які підтверджують наявність правовідносин учасника з відповідними працівниками, наявних у довідці.

Частина шістнадцята статті 29 Закону № 922-VIII передбачає, що замовник розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою учаснику процедури закупівлі про усунення в електронній системі закупівель виявлених під час розгляду тендерної пропозиції учасника невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалося тендерною документацією.

Водночас ця норма стосується не будь-якої інформації та/або документів, що подані учасником, а лише конкретно визначеної цією нормою статті, а саме: замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Разом з тим невідповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону є однією із підстав для відхилення тендерних пропозицій, які передбачено пунктом 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII.

Аналіз положень частини шістнадцятої статті 29 Закону № 922-VIII та пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII дає підстави для висновку, що саме встановлення невідповідності у інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону, є підставою для надання замовником цьому учаснику процедури закупівлі строку на усунення таких невідповідностей. Натомість відсутність усіх необхідних документів для підтвердження кваліфікаційних критеріїв, які вимагалися замовником у тендерній документації, є підставою для відхилення тендерної пропозиції такого учасника за приписами пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Аналогічний підхід до правозастосування при вирішенні близьких за змістом правовідносин застосовано Верховним Судом у постановах від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21, від 23 березня 2023 року у справі № 400/4705/20 та від 02 серпня 2023 року у справі № 380/6819/22.

У даному випадку позивач як замовник процедури закупівлі встановив вимогу про усунення невідповідностей у документах, поданих ПП "Автомагістраль" наступного змісту: «Не підтверджена наявність правовідносин Учасника з водієм вантажного автомобіля ОСОБА_1 зазначеним у Довідці про кваліфікацію і досвід працівників, які будуть залучені до виконання робіт, що не відповідає Формі 2 Додатку 6 тендерної документації».

Своєю чергою учасник ПП "Автомагістраль", у строк, наданий замовником, усунув невідповідності та фактично відповідав кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922-VIII.

Суд враховує позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладену у постанові від 15 червня 2021 року у справі № 922/2987/20, в якій Верховний Суд вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

У цьому випадку Держаудитслужба не скористалася своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі (у тому числі щодо внесення змін до тендерної документації), а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

Так як аудиторська служба не скористалась своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування учасника на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі, а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 у справі №160/8403/19.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акту індивідуальної дії, критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд враховує, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що на теперішній час виконується, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Однак, встановлені відповідачем порушення, які спростовано встановленими судом фактичними обставинами, носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.

При вирішенні цього спору суд також враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у тендерній документації, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації.

В той же час, відповідні протиправні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону №922-VIII, а саме - недискримінація учасників. Натомість, відповідачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів того, що позивач будь-яким чином поставив учасників закупівлі у дискримінаційне становище.

Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

На переконання суду, відповідачем не проаналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, заходами, які вимагається вчинити Замовнику, їх співмірність та пропорційність, істотність та адекватність.

Отже, суд першої інстанції правильно зазначив, що вимога відповідача про зобов`язання позивача вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору з формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть "виявлених порушень" не призводить до порушення бюджетних інтересів.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. Суд зазначає, що з метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.

Згідно з пунктом 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, а тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд вказує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

При цьому, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, підстави припинення зобов`язань врегульовані главою 50 Цивільного кодексу України.

У свою чергу, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України, згідно якої розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідачем не встановлено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків недійсності/нікчемності договору.

Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для репутації третіх осіб, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком та стверджуваними порушеннями.

У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Відтак, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором договору, укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі, відповідач порушив принцип пропорційності та діяв без легітимної мети.

З огляду на викладене, оспорюваний висновок відповідача, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям, що передбачені частиною 2 статті 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже цей висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Смілянець Е. С. Драчук Т. О.