Справа № 216/676/25
Суддя: ГАЙТКО Л. А.
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/676/25
провадження № 2-а/216/25/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2025 року Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області Гайтко Л.А.,вивчивши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 3 взводу 2 роти 2 батальйону Полку патрульної поліції у м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Яценка Аввакумова Григорія Васильовича про скасування постанови серії ЕНА № 3878249 від 17 січня 2025 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, -

В С Т А Н О В И В:

27.01.2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області з позовом до інспектора 3 взводу 2 роти 2 батальйону Полку патрульної поліції у м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Яценка Аввакумова Григорія Васильовича про скасування постанови серії ЕНА № 3878249 від 17 січня 2025 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Згідно з п.6 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.ст. 160,161 КАС України та іншим вимогам, встановленим законом.

Суддя, дослідивши матеріали адміністративного позову дійшов висновку, що такий підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви подається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду в постанові від 18.03.2020р. у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» у 2025 році один прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 3028 грн. Тобто, за подачу позовної заяви про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем не сплачений судовий збір.

Отже, позивачу необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору за вимогу про скасування постанови про адміністративне правопорушення в сумі 605,60 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

За приписами ст.222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення правил дорожнього руху, зокрема, передбачених ч. 1 ст.126 КУпАП, покладено на органи Національної поліції.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України "Про Національну поліцію" систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст.15 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до ч.1 ст.17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема, положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст.222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019р. у справі за №724/716/16-а.

Позивач, оскаржуючи постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності, вказав відповідачем поліцейського інспектораПолку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Яценка Аввакумова Григорія Васильовича. Разом з тим, інспектор Департаменту патрульної поліції не є суб`єктом владних повноважень, а є особою, яка перебуває у трудових відносинах із суб`єктом владних повноважень, від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення, а відтак поліцейський не може бути визнаний належним відповідачем у справі, а тому позивачу необхідно уточнити склад учасників по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання позовної заяви в новій редакції, яка містить точне зазначення найменування відповідача, та такої що буде оплачена судовим збором.

Керуючись ст.160,169 КАС України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора 3 взводу 2 роти 2 батальйону Полку патрульної поліції у м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Яценка Аввакумова Григорія Васильовича про скасування постанови серії ЕНА № 3878249 від 17 січня 2025 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Л.А. ГАЙТКО