Справа № 320/62687/24
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2025 року м. Київ № 320/62687/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кочанова П.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправною та скасування постанови-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, в якому просить суд:

- визнати протиправним індивідуальний акт, яким є рішення громадської комісії з житлових питань при Солом`янській районній в місті Києві державній адміністрації, протокол від 16 травня 2024 року №12, з відмови у взятті на квартирний облік Солом`янською районною в місті Києві державною адміністрацією від 17 травня 2024 року, ОСОБА_1 та членів сім`ї ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію взяти на квартирний облік ОСОБА_1 , як учасника бойових дій та членів сім`ї дружину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , неповнолітніх падчерку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та пасинка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 , як внутрішньо переміщених осіб;

- визнати нормативно-правові акти Постанови виконавчого комітету міської ради і президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року №582 "Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які погребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР» із змінами внесеними згідно Постанови виконавчого комітету Київської міської ради профспілок від 30 квітня 1991 року №234 "Про внесення змін та доповнень до постанови виконавчого комітету міської ради і президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року №582 "Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР" протиправним та нечинним вцілому.

Відповідно до положень статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про те, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 160, 161 КАС України з огляду на наступне.

За змістом пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У статті 46 КАС України зазначено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Зі змісту наведених положень процесуального законодавства вбачається, що належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального право відношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Згідно з частиною 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, предметом оскарження до адміністративного суду у розумінні частини 1 статті 5 КАС України можуть бути рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправним відповідного рішення, дій чи бездіяльності відповідача.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

У позовній заяві позивач у якості відповідача визначає Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію.

При цьому, у пункті 5 прохальної частині позовної заяви позивачем викладено вимогу про визнання нормативно-правового акту Постанови виконавчого комітету міської ради і президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року №582 "Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які погребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР» із змінами внесеними згідно Постанови виконавчого комітету Київської міської ради профспілок від 30 квітня 1991 року №234 "Про внесення змін та доповнень до постанови виконавчого комітету міської ради і президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року №582 "Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР" протиправним та нечинним вцілому.

Водночас, оскаржувана постанова не приймалась Солом`янською районною в місті Києві державною адміністрацією. Отже, у позовній заяві не визначено належного відповідача, до якого звернута ця вимога.

Тому, позивачу необхідно уточнити або коло відповідачів у даній справі, або зміст позовних вимог.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу 10-денного строку з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви з уточненням кола відповідачів у даній справі, або змісту позовних вимог.

Керуючись статтями 5, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України суддя Київського окружного адміністративного суду,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду позовної заяви з уточненням кола відповідачів у даній справі, або змісту позовних вимог.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала прийнята в нарадчій кімнаті, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Кочанова П.В.