Справа № 640/12559/19
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2025 року м. Київ №640/12559/19

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №, №, №, № від 28 лютого 2019 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 , податковим органом 28 лютого 2019 року прийняті податкові повідомлення-рішення № , № , №, №. Позивач вважає, висновки акта перевірки безпідставними, незаконними та такими, що не відповідають нормам податкового законодавства та фактичним обставинам, з огляду на що вищезазначені податкові повідомлення-рішення мають бути скасовані. Просить суд задовольнити позов.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 вересня 2019 року відкрито провадження у справі.

22 жовтня 2019 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду ГУ ДФС у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, в якому не погоджується із позовною заявою з підстав зазначених у відзиві.

Відповідно до Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ установлено, що з дня набрання чинності цим Законом: до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/13951/19 надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 травня 2024 року справа розподілена судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року прийнято справу №640/12559/19 до провадження судді Жукової Є.О. Замінено відповідача Головне управління ДФС у м. Києві () на Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України.

З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.2 пункту 78.1 статті 78, статті 79, пункту 82.2 статті 82 Податкового кодексу України та відповідно до наказу Головного управління ДФС у м. Києві №274 від 11.01.2019 проведена документальна позапланова невиїзна перевірка з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності повноти нарахування та сплати податку па доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податків, прощеного (анульованого) кредитором АТ «УкрСиббанк» (СДРПОУ 09807750) платника податків-фізичної особи ОСОБА_1 за період з 01.01.2017. по 31.12.2017.

За результатами проведеної перевірки було виявлено порушення вимог податкового законодавства ОСОБА_1 , які були відображені в акті перевірки №168/26-15-42-03-30/ від 31.01.2019, а саме порушення:

пункт 179.1 статті 179 розділу IV Кодексу з урахуванням підпункту 49.18.4 пункту 49.18 статті 49 ПК України, не подано до ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві податкову декларацію про майновий стан і доходи з відповідними додатками за 2017 рік;

підпункту «а» пункту 176.1 статті 176, пункту 44.1, пункту 44.3 статті 44 ПК України, не надано до перевірки Книгу обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу;

підпункт 168.2.1 пункт 168.2 статті 168 ПК України з урахуванням вимог підпункту «д» 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України, не задекларовано річний оподатковуваний дохід за 2017 рік у сумі 176 189,37 грн, та не перераховано до бюджету податок на доходи фізичних осіб в сумі 31 714,09 грн;

підпункт 1.2, підпункт 1.3 пункту 16-1 підрозділу 10 Розділу XX Перехідних Положень ПК України, не нараховано, не утримано та не перераховано до бюджету військовий збір за 2017 рік у сумі 2 642,84 грн.

Так, під час проведення перевірки податковим органом було встановлено, що платник податків ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) перебуває на податковому обліку як фізична особа-підприємець в ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Згідно з відомостями ЦБД ДРФО ДФС України в період з 01.01.2017 по 31.12.2017 платник податків - фізична особа ОСОБА_1 отримала дохід у сумі 176 189,37 грн за ознакою доходу 126. Відповідно довідника ознак доходів, наведених у додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і утриманого з них податку (форма 1ДФ), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року №4 під ознакою доходу « 126» відображається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо.

Платник податків - фізична особа ОСОБА_1 в 2017 році відповідно даних ЦБД ДРФО ДФС України мала взаємовідносини з АТ «УкрСиббанк» (СДРПОУ 09807750) та отримала оподатковуваний дохід як додаткове благо у вигляді основної суми боргу, анульованої кредитором, що підтверджується інформацією АТ «УкрСиббанк» (СДРПОУ 09807750) (лист від 20.11.2018 №14-2-02/65537 (вх.№130827/10 від 28.11.2018)).

Натомість, платником податків фізичною особою ОСОБА_1 декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік до контролюючого органу не подано, щодо отриманого доходу за ознакою (126) у 2017 році у вигляді анулювання (прощення) основної суми боргу в сумі 176 189,37 грн та утриманого з нього податку і збору, що підлягає сплаті самостійно за підсумками річного декларування.

28 лютого 2019 року на підставі висновків акту перевірка ГУ ДФС у м. Києві винесені податкові повідомлення-рішення:

№, у зв`язку з порушенням позивачем підпункту «а» пункту 176.1 статті 176, пункту 44.3 пункту 44.1 статті 44 ПК України, застосовано штрафні санкції у сумі 510,00 грн;

№, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на загальну суму 39 642,61 грн, в т.ч. за основним платежем на суму 31 714,09 грн та за штрафними санкціями на суму 7 928,52 грн;

№, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір на загальну суму 3 303,55 грн, в т.ч. за основним платежем на суму 2 642,84 грн та за штрафними санкціями на суму 660,71 грн;

№. яким, у зв`язку з порушенням позивачем підпункту 49.18.4 пункту 49.18 статті 49, пункту 179.1, статті 179 ПК України, застосовано штрафні санкції у сумі 170,00 грн.

Не погодившись з вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Основним питанням, яке потребує вирішення у даній справі, є правомірність віднесення Головним управлінням ДПС у м. Києві суми прощеної (анульованої) кредитором заборгованості до складу оподаткованого доходу як додаткового блага на підставі абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України.

Згідно з підпункту 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до пункту 163.1 статті 163 ПК України, об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Згідно з пункту 164.1 статті 164 ПК України, базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

З аналізу наведених положень ПК України можна зробити висновок, що до доходів взагалі та додаткових благ, зокрема, відносяться матеріальні та нематеріальні цінності, кошти та інші активи, які безпосередньо отримані платником податку та які збільшують загальний майновий стан цього платника і забезпечують приріст його активів у тій чи іншій формі.

Види доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, визначені пунктом 164.2 статті 164 ПК України.

Відповідно до абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України, дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Згідно з положеннями частини першої статті 1054 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до листа АТ «УкрСиббанк» №24-3/411 від 17.11.2017, направленого на адресу ГУ ДПС у м. Києві, в 2017 року банк здійснював операції анулювання (прощення) боргу платника податку за самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Банк повідомив про анулювання (прощення) боргу в сумі 6654,58 доларів США, що складається 176 189,37 грн платника податку, ОСОБА_1 , шляхом надання повідомлення про анулювання (прощення) боргу боржникам під особистий підпис та включив суми анульованого (прощеного) боргу (кредиту) платників податку до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку.

Оскільки основна сума боргу (кредиту) платника податку в сумі 176 189,37 грн у 2017 році анульована (прощена) АТ «УкрСиббанк» згідно укладеного договору споживчого кредиту, в силу абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України вказана сума є доходом, отриманим платником податку, як додаткове благо, тому повинна включатися до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу, відповідно позивач як платник податків повинен був відобразити відповідну суму у річній податковій декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік та сплатити з неї податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Згідно відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про суми виплачених доходів в період з 01.01.2015 року по 31.12.2015 року платник податків ОСОБА_2 фактично отримувала доходи за ознакою « 126» (дохід, отриманий платником податку як додаткове благо) сума фінансової допомоги, включаючи суму боргу платника податку, анульованого кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства відповідно до абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України, який відображено АТ «УкрСиббанк».

Наказом Міністерства фінансів України 13.01.2015 № 4 затверджено Порядок заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку.

В Довіднику ознак доходів фізичних осіб (додаток до Порядку) під ознакою доходу « 126» відображається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 розділу IV Кодексу) (підпункт 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 розділу IV Кодексу) - «додаткове благо».

В силу колізійного принципу пріоритету норми акта, виданого пізніше, до правовідносин, які виникли у зв`язку із прощенням банками з 1 січня 2015 року боргу позичальникам за кредитами в іноземній валюті, які не було погашено до 1 січня 2014 року та валюту зобов`язання за якими було змінено з іноземної на національну, застосовуються норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Застосування вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Відповідно до частини п`ятої 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічний правовий висновок Верховного Суду (щодо пріоритету норм пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України над нормами абзацу "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України) викладено у постанові від 15 травня 2018 року у справі № 821/1594/17.

Верховний Суд в постанові від 19 липня 2019 року по справі №826/4240/18 (адміністративне провадження №К/9901/14858/19) зауважив, що для правильного встановлення правової природи анульованого (прощеного) кредитором боргу (кредиту) позивача (як курсової різниці, розрахованої відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, або додаткового блага, яке підлягає включенню до загального оподатковуваного доходу фізичної особи) необхідною умовою є дослідження судом характеру угоди між кредитором та позичальником щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини, зокрема, чи було змінено валюту зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню.

При цьому, для правовідносин, що виникають у сфері справляння податків, не має правового значення те, яким чином банк-кредитор обліковував відповідну суму прощеного боргу у своєму бухгалтерському обліку, а визнання банком прощеного боргу позичальника його оподатковуваним доходом та надання до фіскальної служби відповідного податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку, не впливає на податкові зобов`язання позивача.

Натомість, позивачем не надано до суду доказів того, що при прощенні (анулюванні) АТ «УкрСиббанк» платнику податків кредитної заборгованості, сторонами договору змінено вказану в договорі валюту зобов`язання за кредитом з іноземної валюти (долар США) у валюту виконання гривню та відповідно не доведено, що прощений борг за своєю природою є курсовою різницею, розрахованою відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

За таких підстав, прощений (анульований) кредитором борг згідно кредитного договору, є додатковим благом та відповідно до абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України підлягає включенню платником податків до свого загального оподатковуваного доходу.

Отже, оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями Головного управління ДПС у м. Києві від 28.02.2019 року № та № правомірно визначено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб та військового збору за 2017 рік, а також застосовано до позивача штрафні санкції.

Крім того, відповідно до пункту120.1 статті120 Податкового кодексу України (в редакцій, чинній на час виникнення спірних правовідносин), неподання або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати та сплачувати податки, збори податкових декларацій (розрахунків), - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Враховуючи, що в ході проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, результати якої оформлені актом перевірки №168/26-15-42-03-30/ від 31.01.2019, встановлено порушення позивачем підпункту 49.18.4 пункту 49.18 статті 49, абзацу «в» пункту 176.1 статті 176, пункту 179.1 статті 179 ПК України, а саме, неподання ОСОБА_1 податкової декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік, що також не спростовано позивачем в ході розгляду справи, контролюючим органом правомірно застосовано до позивача штраф в сумі 170,00 грн. згідно податкового повідомлення-рішення № від 28.02.2019.

Крім того, відповідно до підпункту «а» пункту 176.1 статті 176 Кодексу платники податку зобов`язані вести облік доходів і витрат в обсягах, необхідних для визначення суми загального річною оподатковуваного доходу, у разі якщо такий платник податку зобов`язаний відповідно до цього розділу подавати декларацію або має право на таке подання з метою повернення надміру сплачених податків, у тому числі при застосуванні права па податкову знижку.

Форма такого обліку та порядок його ведення затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 23.06.2017 року №591 «Про затвердження форми Книги обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу та Порядку ведення обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу» зареєстрований в Міністерстві юстиції України.

Згідно з пунктом 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.

Проте в порушення вказаних вимог позивачем не було надано книгу обліку доходів та витрат.

Для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Проте позивачем не було виконано вказані вимоги, що стало підставою, для прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення №.

Згідно частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, розглянувши усі подані документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 , є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.