Справа № 380/13582/24
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/13582/24 пров. № А/857/28379/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Шевчук С. М.
суддів -Кухтея Р. В.
Носа С. П.
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2024 року у справі № 380/13582/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними дій та рішення,

місце ухвалення судового рішення м.Львів
Розгляд справи здійснено за правиламиспрощеного позовного провадження
суддя у І інстанціїСподарик Н.І.
дата складання повного тексту рішенняне зазначена
ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2024 року у справі № 380/13582/24 адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Львівській області щодо не виключення з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 відомостей щодо боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за періоди з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року, станом на 09.02.2018.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області виключити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 відомості щодо боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за періоди з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року, станом на 09.02.2018.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

В доводах апеляційної скарги вказує, що діяльність позивача припинена 05.07.2021, проте станом на даний час продовжує обліковуватися в контролюючих органах як ФОП, оскільки повинна провести остаточні розрахунки по податках та подати відповідному контролюючому органу декларацію за останній податковий період, в якій відображаються доходи від проведення підприємницької діяльності. Зазначає, що сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску, не залежно від обставин отримання доходу платником податків. У зв`язку із наявністю недоїмки станом на 31.01.2021 у розмірі 37664,84 грн, ГУ ДПС у Львівській області виставлено вимогу від 22.02.2021 Ф-7298-52. На виконання рішення суду від 18.04.2022 у справі 380/17601/21, ГУ ДПС у Львівській області внесено зміни в електронні сервіси ДПС та скасовано вказану податкову вимогу. Проте, податковий борг, в розмірі 37664,84 грн й надалі обліковується в інтегрованій картці позивача. Чинне законодавство не ототожнює вимогу про сплату боргу по єдиному внеску із недоїмкою по єдиному внеску. У зв`язку із наявністю недоїмки станом на даний час у контролюючого органу відсутні підстави для перерахування суми боргу з ЄСВ у розмірі 37664,84 грн.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалася, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Про розгляд апеляційної скарги відповідач повідомлений шляхом надіслання ухвал про відкриття апеляційного провадження та про призначення апеляційної скарги до розгляду через електронний кабінет сервісу "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), підтвердженням чого є відповідні дані автоматизованої системи документообігу суду.

Про розгляд апеляційної скарги позивач повідомлена шляхом надіслання ухвал про відкриття апеляційного провадження та про призначення апеляційної скарги до розгляду на поштову адресу позивача, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи судове рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що у відповідача не було правових підстав для нарахування позивачці єдиного внеску та відповідно, прийняття спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки) в період з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року, позаяк згідно з індивідуальними відомостями про застраховану особу - ОСОБА_1 за позивачку єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірах, визначених законодавством, за період з листопада 2019 по грудень 2020 сплачував страхувальник (роботодавець) фізична особа-підприємець ОСОБА_2 в розмірі не менше мінімального, що виключає обов`язок по сплаті у цей період єдиного внеску позивачкою ще і як особою, що має право здійснювати підприємницьку діяльність, проте не отримувала дохід від неї. Оскільки у позивача відсутній законний обов`язок сплачувати недоїмку з єдиного внеску за періоди з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року, станом на 09.02.2018, тому відображення інформації про існування такого обов`язку є протиправним.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_1 зареєстрована 01.10.2008 як фізична особа-підприємець. 05.07.2021 до реєстру внесено запис про припинення підприємницької діяльності.

Головним управлінням ДПС у Львівській області 22.02.2021 виставлено вимогу про сплату боргу Ф-7298-52, відповідно до якої станом на 31 січня 2021 податковий борг позивачки становить 37664,84 грн.

Не погоджуючись з вказаною вимогою, позивач звернулась з позовом до суду, в якому просила суд скасувати вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про стягнення з позивачки боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску Ф 7298-52 від 22.02.2021 в розмірі 37664, 84 грн та зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , виключивши дані щодо наявності у неї недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 37664, 84 грн.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 у справі 380/17601/21 позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання та протиправною та скасування вимоги про сплату боргу, зобов`язання вчинити дії задоволено частково.

Визнано протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про стягнення боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску Ф 7298-52 від 22.02.2021 в розмірі 37664, 84 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Рішення набрало законної сили.

На виконання вказаного рішення суду, ГУ ДПС у Львівській області внесено зміни в електронні сервіси ДПС та скасовано вказану податкову вимогу.

Однак за даними інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 наявні відомості щодо обліку боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за періоди з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до пп.21.1.1 п.21.1 ст.21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Згідно зі ст.19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску.

За змістом ч.1 ст.71 ПК України (в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За змістом статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України 12 січня 2021 року №5 (далі Порядок №5) визначено правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Віповідно до п.2 глави І Розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

Згідно з п.1 глави 1 Розділу II Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Відображення в інформаційній системі показників за результатами адміністративного та/або судового оскарження рішень податкових органів визначені Розділом VII Порядку.

За змістом п.2 глави 3 цього Розділу у разі судового провадження - керівник підрозділу судового оскарження (або особа, яка виконує його обов`язки) після отримання ухвали про відкриття провадження у справі за позовом платника чи після отримання матеріалів від відповідного структурного підрозділу податкового органу для підготовки позовної заяви призначає відповідальним за супровід цієї судової справи у суді працівника підрозділу судового оскарження (далі - юрист).

Юрист не пізніше наступного робочого дня, що настає за днем отримання первинних документів, а для документів, що готуються територіальним органом ДПС,- наступного робочого дня після направлення позову до суду підрозділом судового оскарження, здійснює їх реєстрацію в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та вносить первинні показники документів, визначені у підрозділі 2 розділу VII цього Порядку. Сума позову, яка відображена у рішенні суду про визнання недійсними податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, та відповідає сумі податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску заноситься юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

Інформація, яка відображена у рішенні суду про оскарження частини суми податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, заноситься юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

З системного аналізу наведених вище правових норм вбачається, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати єдиного внеску створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату недоїмки, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

З матеріалів справи убачається, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 у справі 380/17601/21 визнано протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Львівській області про стягнення боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску Ф 7298-52 від 22.02.2021 в розмірі 37664, 84 грн.

Рішення суду набрало законної сили 23 грудня 2022 року.

Вказаним рішенням серед іншого встановлено, що у позивача немає законного обов`язку сплачувати недоїмку з єдиного внеску за періоди з листопада по грудень 2019, І-IV квартал 2020 року, станом на 09.02.2018, а як наслідок відображення інформації про існування такого обов`язку є протиправним.

Натомість, відповідач не здійснив коригування відомостей інтегрованій картці особового рахунку позивача шляхом виключення з особового рахунку платника податків нарахувань зі сплати єдиного внеску на суму в розмірі 37664, 84 грн, визначеного вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ф 7298-52 від 22.02.2021.

Враховуючи те, що судовим рішенням вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф 7298-52 від 22.02.2021, якою позивачу визначено грошове зобов`язання на суму 37664, 84 грн скасовано, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач повинен був відобразити результати судового оскарження донарахованих сум єдиного внеску в інформаційній системі органів ДПС з перенесенням її до ІКП.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

При цьому, колегія суддів зазначає, що зміст апеляційної скарги відповідача фактично відтворює відзив на позовну заяву. При цьому, апеляційна скарга відповідача не містить жодних фактичних доводів, які стосувалися неправомірності оскаржуваного судового рішення та його висновків, як в частині встановлених фактичних обставин справи, так і в частині порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Колегія суддів зазначає, що підстави для перерозподілу та присудження судових витрат у даній справі - відсутні.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2024 року у справі № 380/13582/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
С. П. Нос