Справа № 580/11691/24
Суддя: Альона КАЛІНОВСЬКА
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року справа № 580/11691/24
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Каліновської А.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати акт №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 розслідування нещасного випадку, який стався 28.09.2022 з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області за фактом нещасного випадку, який стався 28.09.2022 року з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти акт за формою Н-1/ПВ за висновком якого нещасний випадок визнати таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що акт розслідування №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 підлягає до скасування, оскільки нещасний випадок, який стався 28.09.2022 з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 - визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, так як позивач 28.09.2022 близько 19 год. 00 хв. під час штурму в с. Ямпіль Донецької області перебував біля бронемашини «Варта», яка загрузла в пісках при в`їзді до вказаного вище населеного пункту та здійснював евакуацію особового складу, а також бойового комплекту. Одночасно з цим, бронемашина потрапила під обстріл автоматичним та мінометним вогнем, внаслідок чого старший лейтенант поліції ОСОБА_1 випав з вказаного транспортного засобу та як наслідок його відкинуло на стовбур дерева, що призвело до забою правої руки. У подальшому 26.02.2024 позивачу проведено хірургічну операцію, та під час проведення якої було виявлено перелом, уламки фіксовано гвинтом Герберта перкутанно, по проведеній спиці, зона дефекта кісткової тканини заповнена кістковим аутотрансплантантом, взятим з дистального епімітафізу променевої кістки.

Ухвалою суду від 02.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Відповідач позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що за фактом травмування позивача 28.09.2022 в с. Ямпіль, Донецької області під час виконання бойового завдання - він рапортом не доповідав та звернувся до лікарні лише 19.06.2023, тому комісія з розслідування дійшла висновку про відсутність підстав кваліфікувати нещасний випадок відповідно до вимог пункту 7 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, як наслідок, розслідуваний нещасний випадок визначила таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому він вважає, що доводи відповідача, які викладені у відзиві є необґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що на підставі листа Національної поліції України від 15.03.2022 №1062 наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області ( далі - ГУНП в Черкаській області) від 16.03.2022 №519 «Про службове відрядження» (зі змінами), у період з 16.03.2022 до особливого розпорядження 20 поліцейських з числа працівників БПОП ГУНП в Черкаській області відряджено до складу зведеного полку НПУ, підпорядкованого заступнику голови НПУ керівнику патрульної служби генералу поліції третього рангу Фацевичу О.Ю. для прийняття участі у відсічі збройної агресії російської федерації. Серед вказаних працівників, було відряджено інспектора ВТСП БПОП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який на той час перебував на посаді т.в.о. інспектора ВШР БПОП ГУНП в Черкаській області.

17.03.2022 наказом Національної поліції України від 17.03.2022 №202 «Про зарахування до зведеного полку Національної поліції України» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зараховано до зведеного полку Національної поліції України «Сафарі».

У подальшому, 28.09.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час штурму с.Ямпіль Донецької області близько 19.00 години, перебував біля бронемашини «Варта», яка загрузла в пісках при в`їзді до вказаного вище населеного пункту та здійснював евакуацію особового складу, а також бойового комплекту. Одночасно з цим, бронемашина потрапила під обстріл автоматичним та мінометним вогнем, внаслідок чого старший лейтенант поліції ОСОБА_1 випав з вказаного транспортного засобу та як наслідок його відкинуло на стовбур дерева, що призвело до забою правої руки. Після закінчення обстрілів старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спільно із бойовим складом повернувся до населеного пункту с. Діброва, Донецької області, яке рахувалось буферною зоною та місцем звідки розпочався наступ. Перебуваючи в укритті, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звернувся до бойового медика ОСОБА_2 за фактом травми правої руки. Останній, після проведення огляду ознак перелому не виявив, тому що не мав відповідних приладів та засобів, після чого повідомив, що це можливо забій. Разом з тим про факт свого травмування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 негайно в усному порядку повідомив свого безпосереднього керівника ОСОБА_3 , який станом на 28.09.2022 перебував на посаді заступника командира ВШР БПОП ГУНП.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 12.10.2022 №1957 «Про припинення службового відрядження окремих працівників БПОП ГУНП в Черкаській області» з 05.10.2022 службове відрядження інспектора ВШР БПОП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 припинено, у зв`язку з виключенням зі складу зведеного полку НПУ «Сафарі» та повернуто до основного місця проходження служби за адресою: м. Черкаси, вул.О.Дашкевича, 1.

Оскільки 05.10.2022 службове відрядження старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було завершено і надалі за фактом травмування він звернувся до ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» 19.06.2023. Крім того, до моменту призначення розслідування нещасного випадку ОСОБА_1 неодноразово перебував на стаціонарному/ амбулаторному лікуванні кисті правої руки.

Враховуючи вищевикладені обставини, ГУНП в Черкаській області проведено службове розслідування, за результатами якого складено висновок, затвердженого Начальником ГУНП в Черкаській області 14.06.2024, в якому комісія дійшла висновку щодо відсутності у діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, а також зазначено, що встановити причинно-наслідковий зв`язок між травмуванням ОСОБА_1 28.09.2022 та його лікуванням у період з 19.06.2023 не можливо, та це питання відноситься до повноважень судово-медичного експерта.

Копію висновку службового розслідування направлено до УЛМТЗ ГУНП для вирішення питання щодо проведення розслідування нещасного випадку, відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705 та УГІ ГУНП в порядку інформування.

На підставі зазначеного висновку наказом ГУНП в Черкаській області № 520 від 01.07.2024 призначено проведення розслідування нещасного випадку та створено комісію з розслідування нещасного випадку із травмуванням, який стався 28.09.2022 зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Під час проведення розслідування нещасного випадку комісія з розслідування дійшла висновку про відсутність підстав кваліфікувати нещасний випадок відповідно до вимог пункту 7 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, як наслідок, розслідуваний нещасний випадок визначила таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

За результатами вищевказаного розслідування нещасного випадку комісією складено акт №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 про те, що нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язано з виконанням службових обов`язків.

Вважаючи вищезазначений акт розслідування нещасного випадку протиправним, тому позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано, що частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі Закон №580-VIII) служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 60 Закону № 580-VIII передбачено, що відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України визначає Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року № 705 (далі Порядок №705).

За визначенням, наведеним у пункту 3 розділу І Порядку №705, нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку №705 розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.

При цьому за визначенням, викладеним у пункті 3 розділу І Порядку №705, прямий керівник - керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку №705 прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний:

терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я;

негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці;

зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

За приписами пунктів 3, 4 розділу ІІ Порядку № 705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

До складу комісії з розслідування нещасного випадку входять:

1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії);

2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення;

3) психолог (у разі спроби самогубства);

4) представник первинної організації профспілки (за згодою);

5) спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння));

6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку № 705 до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №705 визначено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №705 Комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана:

1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3);

2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4);

3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5);

4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок;

5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6);

6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

7) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку;

8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства;

9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;

10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;

12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;

13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною);

14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження;

15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Пунктом 7 розділу ІІІ Порядку № 705 визначено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Водночас пунктом 8 розділу ІІІ Порядку №705 встановлено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Матеріалами справи підтверджено, що 28.09.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час штурму с.Ямпіль Донецької області близько 19.00 години, перебував біля бронемашини «Варта», яка загрузла в пісках при в`їзді до вказаного вище населеного пункту та здійснював евакуацію особового складу, а також бойового комплекту. Одночасно з цим, бронемашина потрапила під обстріл автоматичним та мінометним вогнем, внаслідок чого старший лейтенант поліції ОСОБА_1 випав з вказаного транспортного засобу та як наслідок його відкинуло на стовбур дерева, що призвело до забою правої руки. Після закінчення обстрілів старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спільно із бойовим складом повернувся до населеного пункту с. Діброва, Донецької області, яке рахувалось буферною зоною та місцем звідки розпочався наступ. Перебуваючи в укритті, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звернувся до бойового медика ОСОБА_2 за фактом травми правої руки. Останній, після проведення огляду ознак перелому не виявив, тому що не мав відповідних приладів та засобів, після чого повідомив, що це можливо забій. Разом з тим про факт свого травмування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 негайно в усному порядку повідомив свого безпосереднього керівника ОСОБА_3 , який станом на 28.09.2022 перебував на посаді заступника командира ВШР БПОП ГУНП.

Позивач у своїх поясненнях вказав, що оскільки 28.09.2022 бойовий медик повідомив, що у нього «забій», тому він в продовж тривалого періоду часу (з 05.10.2022 по 19.06.2023) до медичних закладів не звертався, терпів біль і вважав, що оскільки це «забій» то біль з часом пройде.

19.06.2023 позивач звернувся до лікарні (з поліклінікою) Державно установи «ТМО МВС України по Черкаській області» для обстеження кисті правої руки, оскільки почав все більше відчувати дискомфорт та біль у вищевказаній області, том його було оглянуто лікарем-хірургом, яким встановлено діагноз: застаріла травма не уточнених структур правого променево-зап`ястного суглобу, отримано направлення на проведення ультразвукового дослідження та призначено повторний огляд 27.06.2023.

Після проведення дослідження у медичному Центрі «Євромед» правого променево-зап`ястного суглобу позивача було зроблене заключення: УЗ - ознаки незначного синовиїту ділянки сухожилля розгинача 1-го пальця на рівні зап`ястка, що підтверджується УЗД променево-зап`ястного суглоба від 21.06.2023.

27.06.2023 при повторному огляді лікарем-хірургом лікарні (з поліклінікою) ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» позивача було направлено на повторну рентгенографію правого променево-зап`ястного суглобу, яку було проведено у вищевказаній лікарні 27.06.2023 та встановлено діагноз: кісткоподібна перебудова човноподібної кісточки, тому лікарем-хірургом встановлено діагноз: інший синовіт та тендосиновіт, надано рекомендації щодо проходження амбулаторного лікування.

13.02.2024 позивач повторно звернувся до травматологічного відділення КНП «Третя Черкаська міська лікарня» ШМД, де лікарем-травматологом його було направлено до «Німецького діагностичного центру» для проведення МРТ-дослідження правого променево-зап`ястного суглобу. За результатами обстеження у позивача було виявлено теносиновіїт довгого та короткого променевих розгиначів. Рекомендовано консультація ортопеда-травматолога, КТ/МР контроль.

Позивач 15.02.2024 звернувся до лікаря-хірурга ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» з результатами вищевказаного обстеження, тому лікарем-хірургом було встановлено діагноз: П/тр асептичний некроз голівки човноподібної кістки правого зап`ястку. Було призначене планове оперативне лікування.

19.02.2024 за направленням лікаря-хірурга ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» позивач поступив на стаціонарне лікування до КНП «Третьої Черкаської міської лікарні» ШМД з основним діагнозом: хибний суглоб (псевдоартроз) човноподібної кістки правої кисті, в якій 26.02.2024 позивачу проведено хірургічну операцію, та під час проведення операції було виявлено перелом, уламки фіксовано гвинтом Герберта перкутанно, по проведеній спиці, зона дефекта кісткової тканини заповнена кістковим аутотрансплантантом, взятим з дистального епімітафізу променевої кістки.

У період з 19.02.2024 по 29.02.2024 позивач перебував на стаціонарному лікуванні в КНП «Третій Черкаській міській лікарні» ШМД, а в період з 01.03.2024 по 26.04.2024, з метою проходження післяопераційної реабілітації, позивач продовжив амбулаторне лікування в ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області».

Згідно з пунктом 1 Примітки до додатку №2 до Порядку №705 якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

У додатку №6 до Порядку №705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (надалі Класифікатор).

Зокрема, підпунктом 2 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено падіння потерпілого поліцейського.

Згідно із пунктом 2 Класифікатора причини нещасного випадку можуть бути:

1) технічні: конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність транспортних засобів; невідповідність засобів колективного та індивідуального захисту встановленим вимогам та їх недостатність; незадовільний технічний стан будинків, споруд, території; інші види (зазначити причину);

2) організаційні: незадовільне функціонування, недосконалість або відсутність системи управління охороною праці; недодержання вимог законодавства про охорону праці; порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо; порушення вимог безпеки під час експлуатації (користування) транспорту (автомобільного, водного, залізничного, повітряного); порушення вимог безпеки під час експлуатації мобільних засобів праці та технологічних транспортних засобів; незабезпеченість засобами індивідуального захисту; невикористання засобів індивідуального захисту за їх наявності; незастосування засобів колективного захисту (за наявності); порушення службової дисципліни; інші види (зазначити причину);

3) психофізіологічні: алкогольне, наркотичне чи інше сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; травмування (смерть) унаслідок протиправних дій інших осіб; низька нервово-психічна стійкість; незадовільні фізичні дані або стан здоров`я; незадовільний психологічний клімат у колективі; особиста необережність потерпілого поліцейського (у разі відсутності технічних і організаційних причин, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів, порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів, інструкцій тощо); інші види (вказати причину);

4) техногенні, природні, екологічні та соціальні: викид небезпечних хімічних, радіоактивних, біологічних речовин; контакт з представниками тваринного та рослинного світу; стихійне лихо (метеорологічні, топологічні та тектонічні катастрофи: землетрус, зсув, селі, снігові лавини, повінь, просідання і зсув ґрунту тощо); гідрометеорологічні явища (мороз, ожеледиця, заметіль, шквальний вітер, ураган, град, спека, туман, злива, блискавка тощо); соціальний конфлікт (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, громадська демонстрація, протиправні дії осіб тощо); інші види (вказати причини).

Положеннями Порядку №705 передбачений вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків і обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Залежно від того, які обставини встановлені під час розслідування нещасного випадку, складається акт за відповідною формою: якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

Як встановлено судом із матеріалів справи, під час проведення розслідування нещасного випадку комісія з розслідування дійшла висновку про відсутність підстав кваліфікувати нещасний випадок відповідно до вимог пункту 7 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, як наслідок, розслідуваний нещасний випадок визначила таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

За результатами вищевказаного розслідування нещасного випадку комісією складено акт №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 про те, що нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язано з виконанням службових обов`язків.

Суд звертає увагу на тому, що в спірному акті розслідування нещасного випадку №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 відсутні відомості про несення позивачем служби саме у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або про навмисне спричинення ним тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства. Учинення позивачем діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком, також не документовано.

Необхідно зазначити, що відповідач не заперечує наявність нещасного випадку та його настання під час проходження служби позивачем, однак спірним є кваліфікація нещасного випадку як такого, що пов`язаний або ж не пов`язаний із виконанням службових обов`язків. Отже, визначальним для вирішення спору по суті між сторонами є встановлення факту чи виконував поліцейський (позивач) під час травмування службові завдання та покладені на нього повноваження, передбачені Законом №580-VIII.

Так, підставою для визнання обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідно до статті 2 Закону України «Про Національну поліцію» завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Основні повноваження поліції регламентовані статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію», згідно з частиною 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень (пункт 1); виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення (пункт 4); регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі (пункт 11).

Аналогійний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 05.09.2024 у справі №580/4385/22.

Як встановлено судом та не заперечується відповідачем, що 17.03.2022 наказом Національної поліції України від 17.03.2022 №202 «Про зарахування до зведеного полку Національної поліції України» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зараховано до зведеного полку Національної поліції України «Сафарі». У подальшому, 28.09.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час штурму с.Ямпіль Донецької області близько 19.00 години, перебував біля бронемашини «Варта», яка загрузла в пісках при в`їзді до вказаного вище населеного пункту та здійснював евакуацію особового складу, а також бойового комплекту. Одночасно з цим, бронемашина потрапила під обстріл автоматичним та мінометним вогнем, внаслідок чого старший лейтенант поліції ОСОБА_1 випав з вказаного транспортного засобу та як наслідок його відкинуло на стовбур дерева, що призвело до забою правої руки. Після закінчення обстрілів старший лейтенант поліції ОСОБА_1 спільно із бойовим складом повернувся до населеного пункту с. Діброва, Донецької області, яке рахувалось буферною зоною та місцем звідки розпочався наступ. Перебуваючи в укритті, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 звернувся до бойового медика ОСОБА_2 за фактом травми правої руки. Останній, після проведення огляду ознак перелому не виявив, тому що не мав відповідних приладів та засобів, після чого повідомив, що це можливо забій. Разом з тим про факт свого травмування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 негайно в усному порядку повідомив свого безпосереднього керівника ОСОБА_3 , який станом на 28.09.2022 перебував на посаді заступника командира ВШР БПОП ГУНП. Наказом ГУНП в Черкаській області від 12.10.2022 №1957 «Про припинення службового відрядження окремих працівників БПОП ГУНП в Черкаській області» з 05.10.2022 службове відрядження інспектора ВШР БПОП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 припинено, у зв`язку з виключенням зі складу зведеного полку НПУ «Сафарі» та повернуто до основного місця проходження служби за адресою: м. Черкаси, вул.О.Дашкевича, 1.

Так, підпунктом 1 пункту 7 Порядку розділу ІІІ №705 визначено, що виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом №580-VIII, є обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

Судом враховано, що під час проведення службового був опитаний ОСОБА_3 , який пояснив, що він був очевидцем падіння старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та по даному факту ним повідомлено майора поліції ОСОБА_4 , який на той час виконував обов`язки командира роти №3 зведеного полку Національної поліції України «Сафарі». Крім того, опитані ОСОБА_5 , який станом на 28.09.2022 перебував на посаді інспектора ВШР БПОП ГУНП та був відряджений до складу зведеного полку НПУ «Сафарі» наказом ГУНП від 16.06.2022 №519, та ОСОБА_6 , який станом на 28.09.2022 перебував на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 БПОП ГУНП та був відряджений до складу зведеного полку НПУ «Сафарі» наказом ГУНП від 08.08.2022 № 1466, які надали однотипні пояснення та підтвердили вищевикладені обставини отримання позивачем травми 28.09.2022 під час штурму с. Ямпіль Донецької області.

Враховуючи наведене правове регулювання та встановлені обставини справи щодо отримання позивачем травми у період проходження служби під час виконання службових обов`язків, суд дійшов висновку, що акт №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 розслідування нещасного випадку, який стався 28.09.2022 з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 - не ґрунтується на вимогах законодавства та фактичних обставинах, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги у цій частині задоволенню.

Разом з цим, суд зазначає, що завданням адміністративного судочинства, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003).

Відповідно до пункту 10 частини другої статті 245 КАС України, суд може прийняти рішення про спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Суд також враховує висновки Верховного Суду висловлені у постанові від 31.03.2020 у справі №823/1281/18, згідно яких, у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акту, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.

При вказаних обставинах суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено правомірність та обґрунтованість своїх дій та рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, а тому, виходячи системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, позов підлягає задоволенню шляхом зобов`язання відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, з урахуванням висновків суду.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до часткового задоволення.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, то судові витрати зі сплати судового збору, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Інших доказів понесених судових витрат, станом на час прийняття рішення, матеріали справи не містять.

Керуючись ст.ст.2-14, 138-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати акт №29 за формою Н-1/НПВ від 25.10.2024 розслідування нещасного випадку, який стався 28.09.2022 з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області за фактом нещасного випадку, який стався 28.09.2022 року з інспектором взводу швидкого реагування батальйону поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Черкаській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, з урахуванням правової оцінки, зазначеного у цьому рішенні суду.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, буд. 57, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Альона КАЛІНОВСЬКА