Справа № 707/3/25
Суддя: Баронін Д. Б.
Дата ухвалення: 2025-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №707/3/25
Провадження №2-а/707/7/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2025 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Бароніна Д.Б.,

за участю секретаря Костроміної Л.В.,

представника позивача Гаврилова Д.О.,

представниці відповідача Федюніної К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення , -

ВСТАНОВИВ:

1.Позиції сторін, процесуальні дії

1.1. ОСОБА_1 звернувся через свого представника до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що постановою серії ГБА № 438526 від 22.12.2024 по справі про адміністративне правопорушення він був визнаний винним в тому, що 22.12.2024 здійснив рух на риболовецькому човні річкою Дніпро без дозволу коменданта, чим порушив п. 1,2,3 наказу від 20.10.2023 за № 3/86 од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану». У зв`язку із цим на нього накладено штраф у розмірі 425 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 117 КУпАП.

Позивач зазначив, що порушення правил користування малими суднами, відповідальність за що передбачена ст. 117 КУпАП, можлива лише у випадку порушення Правил плавання для малих, спортивних суден, затверджених відповідною обласною радою, а не обласною (військовою) адміністрацією. Наказом Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану» хоча і заборонено вихід на воду без дозволу коменданта, але це не є складом адміністративного правопорушення за ст. 117 КУпАП. Також, ОСОБА_1 здійснював промисловий вилов риби на Кременчуцькому водосховищі, а не на річці Дніпро, в той час як наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 26.08.2023 № 238 та наказом ЧОВА від 20.10.2023 № 3/86од передбачено отримання дозволу на рух тільки на судноплавних ділянках річки Дніпро та не передбачено заборону навігації (або отримання дозволу коменданта) на Кременчуцькому водосховищі. Крім того, справа про адміністративне правопорушення відносно позивача фактично була розглянута на місці скоєння правопорушення, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, позивач просить скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення від 22.12.2024 серії ГБА № 438526та закрити справу про адміністративне правопорушення.

1.2. Представниця відповідача надала до суду відзив, в якому вказала, що у задоволенні позову слід відмовити. Позивач не заперечував факт правопорушення під час спілкування з інспектором. Інспектор ознайомив позивача з його правами, розглянув справу та виніс оскаржувану постанову. Твердження позивача про те, що відповідальність настає у разі порушення навігації лише на річці Дніпро спростовується змістом Розпорядження голови Черкаської ОВА від 30.06.2022 № 226 та пунктом 7 розділу ІІ розпорядження голови Черкаської ОВА від 24.08.2023 № 8, яке оприлюднено на веб-сайті Черкаської ОВА Поліцейські згідно з нормами статті 222 КУпАП мають право розглядати справи за правопорушення, передбачені статтею 117 КУпАП. Розгляд справи на місці вчинення правопорушення без складання протоколу відповідає змісту статті 258, 276 КУпАП.

1.3. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовну заяву. Додатково вказав, що

Представник відповідача Департаменту патрульної поліції у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову з підстав, які викладені у відзиві.

2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин

2.1. 22.12.2024 інспектором УПП в Черкаській області Департаменту патрульної поліції була складена постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 438526, зі змісту якої вбачається, щоОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 425 грн. Винесення вказаної постанови мотивовано тим, що 22.12.2024 о 11-00 год. ОСОБА_1 здійснював рух на маломірному судні РП-7400 з двигуном Suzuki на річці Дніпро с. Благодатне, чим порушив п. 7 Правил плавання на малих, спортивних суднах, водних мотоциклах та засобах розваг на воді в межах Черкаської області, затверджених розпорядженням начальника ЧОВА від 24.08.2023 № 8, та п. 1 розпорядження начальника ЧОВА від 30.06.2022 № 226.

3. Релевантні джерела права та акти їх застосування

3.1. Згідно із ч. 2 ст. 117 КУпАП повторне протягом року порушення правил користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами - тягне за собою накладення штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 5 Водного кодексу України до водних об`єктів загальнодержавного значення належать: 1) внутрішні морські води, територіальне море, а також акваторії морських портів; 2) підземні води, які є джерелом централізованого водопостачання; 3) поверхневі води (озера, водосховища, річки, канали, крім каналів на зрошувальних і осушувальних системах), що знаходяться і використовуються на території більш як однієї області, а також їх притоки всіх порядків; 4) водні об`єкти в межах територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а також віднесені до категорії лікувальних. До водних об`єктів місцевого значення належать: 1) поверхневі води, що знаходяться і використовуються в межах однієї області і які не віднесені до водних об`єктів загальнодержавного значення; 2) підземні води, які не можуть бути джерелом централізованого водопостачання.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у галузі регулювання водних відносин на їх території належить встановлення у визначеному законом порядку місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді.

Згідно з ч. 9 ст. 67 Водного кодексу України користування водними об`єктами для плавання на малих, спортивних суднах і водних мотоциклах, використання засобів для розваг на воді дозволяється з дотриманням правил плавання у районах інтенсивного судноплавства на морських водних шляхах і правил судноплавства на внутрішніх водних шляхах, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах морського і внутрішнього водного транспорту, та місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, що затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах морського та внутрішнього водного транспорту.

3.2. Згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та продовжує діяти на час розгляду цієї справи.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, в тому числі, встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у разі утворення обласної та/або районної військової адміністрації на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення чи скасування, у разі тимчасової окупації або оточення адміністративного центру області або у разі прийняття Верховною Радою України за поданням Президента України відповідного рішення повноваження такої обласної та/або районної ради здійснюють відповідні обласні та районні військові адміністрації.

Згідно з п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Згідно з ч. 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт» місцеві державні адміністрації здійснюють регулювання діяльності внутрішнього водного транспорту відповідно до цього Закону та інших законодавчих актів, зокрема: встановлюють тарифи на суспільно важливі регулярні перевезення пасажирів на суднах; розробляють та за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері внутрішнього водного транспорту, затверджують місцеві правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, розміщення плавучих споруд.

3.3. Розпорядженням начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 24.08.2023 № 8 було затверджено Правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській області.

В абзаці 4 пункту 7 розділу ІІ вищевказаних Правил визначено, що тимчасове припинення навігації для плавання на водних об`єктах, які знаходяться в межах області, може бути встановлено розпорядженням Черкаської обласної державної адміністрації (в тому числі, через військовий характер). Інформація про періоди такої перерви оприлюднюється у найкоротший строк на офіційному веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації ck-oda.gov.ua.

На веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації за посиланнями https://ck-oda.gov.ua/wp-content/uploads/2022/07/226.pdf та https://ck-oda.gov.ua/wp-content/uploads/2023/07/367.pdf оприлюднено розпорядження № 226 від 30.06.2022 та розпорядження про внесення змін до нього.

У вищенаведеному розпорядженні в пункті 1 з урахуванням внесених 30.06.2023 змін вказано, що встановлено заборону навігації для маломірних (малих) суден, моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді та на водоймах Черкаської області на період воєнного стану, за винятком суден флоту рибної промисловості, суден спеціально уповноважених органів державної влади.

3.4. Відповідно до статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» рибопромислове судно (плавзасіб) - судно, що використовується для здійснення рибальства, у тому числі судна для приймання, переробки, перевантаження, транспортування, зберігання улову водних біоресурсів і продуктів їх переробки, а також для постачання палива, води, продовольства, тари та інших матеріалів.

Флот рибної промисловості - рибальські, науково-дослідні, навчальні чи інші спеціалізовані судна, що використовуються для здійснення рибогосподарської діяльності, у тому числі судна для приймання, переробки, перевантаження, транспортування, зберігання уловів водних біоресурсів і продуктів їх переробки, а також для постачання палива, води, продовольства, тари та інших матеріалів.

Суб`єкт рибного господарства - юридична чи фізична особа, яка провадить рибогосподарську діяльність відповідно до законодавства.

Промислове рибальство (промисел) - вид спеціального використання водних біоресурсів (вилучення, приймання, переробка, зберігання, транспортування тощо, у тому числі постачання палива, води, тари, продовольства для функціонування суден флоту рибної промисловості та їх екіпажів) у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), у тому числі у водах, що знаходяться за межами юрисдикції України.

Відповідно до статті 23 вищевказаного Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, видає, зокрема, дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах).

3.5. Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, а також порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу або залишається повідомлення про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення правил зупинки, стоянки або паркування транспортних засобів у разі їх фіксації у режимі фотозйомки (відеозапису), крім випадків фіксації в автоматичному режимі правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті, що зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, та правопорушень, передбачених статтею 132-2 цього Кодексу.

Статтею 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

3.6. Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

4. Оцінка доказів та аргументів сторін

4.1. Перш за все суд зазначає, що є неспроможним аргумент представника позивача щодо протиправності розгляду працівником поліції справи про адміністративне правопорушення на місці вчинення правопорушення без складення протоколу. Норми частин 2, 4 статті 258 КУпАП дозволяють не складати протокол про адміністративне правопорушення у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та проводити розгляд відповідних справ на місці вчинення правопорушення.

Також необґрунтованим є твердження представника позивача щодо невідповідності вимогам законодавства розпорядженням начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 24.08.2023 № 8 та від 30.06.2022 № 226. Видання вказаних розпоряджень військовою адміністрацією під час воєнного стану узгоджується з приписами п. 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України, ч. 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт», ст. 8, п. 1 ч. 3 ст. 10, п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

В порядку п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», абзацу 4 пункту 7 розділу ІІ Правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській областіна веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації було оприлюднено вищевказані розпорядження.

Тобто, позивач дійсно порушив ті норми, які вказані у оскаржуваній постанові. При цьому вищенаведені розпорядження є нормативно-правовими актами, які у розумінні статті 117 КУпАП під час дії правового режиму воєнного стану визначають особливі правила користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами в межах Черкаської області.

Посилання представника позивача на те, що розпорядженням начальника Черкаської ОВА від 30.06.2022 надано дозвіл навігації суднам флоту рибної промисловості на річці Дніпро, є неспроможними, оскільки до суду не було надано доказів того, що позивач керував судном флоту рибної промисловості та здійснював промисловий вилов риби на підставі відповідного спеціального дозволу. При цьому нормами Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено отримання спеціального дозволу на промислове рибальство як вид використання водних біоресурсів, однак доказів наявності такого дозволу у позивача надано не було.

Крім того, суд не погоджується з аргументом представника позивача про те, що вищевказані розпорядження розповсюджуються лише на судноплавні ділянки річки Дніпро, і не розповсюджуються на Кременчуцьке водосховище. Вказаними розпорядженнями визначено особливий режим руху усіх суден на водних об`єктах Черкаської області, до яких відповідно до ст. 5 Водного кодексу України відносяться і судноплавні ділянки річки Дніпро, і Кременчуцьке водосховище.

4.2. Підводячи підсумок суд зазначає, що до суду не було надано доказів порушення прав позивача внаслідок винесення оскаржуваної постанови, а тому слід залишити оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

5. Розподіл судових витрат

5.1. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що позовну заяву залишено без задоволення і представниця відповідача не заявляла про наявність у відповідача судових витрат. Отже, судові витрати, які підлягають розподілу, у цій справі відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 90, 139, 241-246, 255, 286, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГБА № 438526від 22.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП залишити без змін.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д. Б. Баронін