Справа № 640/4365/22
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2025-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

29 січня 2025 року Справа №640/4365/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Молочної І.С., розглянувши у письмовому провадженні матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та стягнення середнього заробітку,

встановив:

ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 (а/с 103); рнокпп НОМЕР_1 ), позивач, звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовною заявою до Офісу Генерального прокурора (місцезнаходження: вул. Різницька, буд. 13/15, м. Київ, 01011; ) з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні по день фактичного розрахунку такої;

- стягнути з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні по день фактичного розрахунку такої (з 24 жовтня 2019 року по 28 грудня 2021 року).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за звернення до суду з адміністративним позовом немайнового характеру у розмірі 992,40 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23 лютого 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №640/4365/22 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

24 січня 2025 року проведений автоматизований розподіл судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду, за результатами якого адміністративна справа №640/4365/22 передана на розгляд судді Молочній І. С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу №640/4365/22 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та стягнення середнього заробітку. Вирішено ряд процесуальних питань.

Вивчивши матеріали справи №640/4365/22 судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Частинами першою-другою статті 2 КАС України гарантовано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 79 КАС України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

При цьому, повноваження суду при вирішенні справи визначені статтею 245 КАС України.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить суд, зокрема, стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні по день фактичного розрахунку такої (з 24 жовтня 2019 року по 28 грудня 2021 року), проте, не вказує ціну позову та конкретну суму середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні, який на його думку підлягає стягненню.

Оскільки позивач заявив майнову вимогу про стягнення грошових коштів, при цьому не вказав ані ціну позову, ані обґрунтованого розрахунку суми, що стягується, позовна заява не відповідає наведеним правилам статті 160 КАС України.

Відтак, позивачу необхідно викласти позовні вимоги у відповідності до вимог КАС України, визначити ціну позову, розрахунок середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні по день фактичного розрахунку такої (з 24 жовтня 2019 року по 28 грудня 2021 року), та зазначити конкретну суму, яка підлягає стягненню.

Щодо питання сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Суд вважає за необхідне зазначити, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні та за час вимушеного прогулу під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18).

Отже, на позовні вимоги позивача про середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні не поширюються положення пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відтак, судом встановлено, що позивачем надано документ про сплату судового збору квитанцію ID №1723-1529-3258-9741 від 18 лютого 2022 року у розмірі 992,40 грн.

Відповідно до частини другої статті 169 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» від 02 грудня 2021 року №1928-ІХ, розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 2481,00 грн.

Частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Виходячи з того, що стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні по день фактичного розрахунку такої є позовною вимогою майнового характеру, а позивачем не визначено ціну позову та конкретну суму, яка підлягає стягненню, сума судового збору за цю позовну вимогу має бути попередньо визначена судом виходячи з мінімальної ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, а саме не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн., з подальшою сплатою недоплаченої суми, відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, сума судового збору яка підлягає оплаті за подання до суду даного позову, становить 992,40 грн., як мінімальна ставка за майнову вимогу, що заявлена фізичною особою при зверненні до адміністративного суду.

Проте, після уточнення ціни позову та позовних вимог, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- документа про доплату судового збору, розрахованого з урахуванням визначеної ціни позову, за наступними реквізитами: Р/р UA4005658, отримувач коштів: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Частиною тринадцятою статті 171 КАС України передбачено, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху після відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 72, 79, 160, 171, 243 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та стягнення середнього заробітку.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху після відкриття, шляхом надання до суду:

- виправленої позовної заяви з викладенням позовних вимог у відповідності до КАС України, визначенням ціни позову та наведенням обґрунтованого розрахунку майнових вимог;

- документа про доплату судового збору, розрахованого з урахуванням визначеної ціни позову, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру.

3. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява залишається без розгляду.

4. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.С. Молочна