Справа № 620/14382/24
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Голови Ічнянського районного суду Чернігівської області Вовченка Андрія Володимировича, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Чернігівській області, треті особи - Державна судова адміністрація України, Головне управління Державної казначейської служби України про визнання незаконним та скасування наказу за участі сторін,
Позивач звернувся до суду з позовом до Голови Ічнянського районного суду Чернігівської області Вовченка Андрія Володимировича, Територіального управління Державної судової адміністрації в Чернігівській області, третя особа Державна судова адміністрація України, Головне управління Державної казначейської служби України, у якому просить:
- визнати наказ Голови Ічнянського районного суду Чернігівської області Вовченка Андрія Володимировича від 26.03.2024 №26/2 «Про преміювання у березні 2024 року» незаконним в частині депреміювання позивача в розмірі 10% та скасувати його в цій частині;
- стягнути на користь позивача з Державної судової адміністрація України та Територіального управління Державної судової адміністрації в Чернігівській області 10% грошової премії у березні 2024 року за лютий 2024 року.
Суд ухвалою від 17.12.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
На адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання, в якому просить проводити розгляд справи за участі сторін. Подане клопотання обгрунтоване тим, що вона має додаткові докази, які мають значення для об`єктивного розгляду справи.
Згідно п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
За приписами ч.1 ст.259 КАС України клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.
Враховуючи наведене, вирішення питання про розгляд справи здійснюється судом за власним переконанням, з урахуванням приписів ч.3 ст.257 КАС України або за відповідним клопотанням позивача.
Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Частиною 5 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Приписами ч.6 та ч.7 цієї статті передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:
у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;
якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Як вбачається з ухвали суду від 17.12.2024 суд дійшов висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, і відповідно призначив справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Обгрунтовуючи подане клопотання, позивач зазначає, що вона має додаткові докази, які мають значення для об`єктивного розгляду справи
Суд зазначає, що відповідно до ч.8 ст.262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення.
Позаяк, під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, учасники справи не позбавлені права заявляти заяви по суті справи та клопотання з процесуальних питань. А отже, розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами не порушує принципів змагальність сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі та не може вважатися звуженням змісту та обсягу прав.
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Таким чином, враховуючи, що дана справа є справою незначної складності, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, у суду наявні всі підставі для відмови у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи з викликом сторін.
Керуючись ст.ст. 248, 260, 262, Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи з викликом сторін відмовити.
Відповідно до ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст.294 КАС України оскарженню не підлягає.
Суддя Л.О. Житняк