Справа № 215/6209/24
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
27 січня 2025 року справа № 215/6209/24
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чередниченко В.Є., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 02 жовтня 2024 року про передачу на розгляд до іншого адміністративного суду справи №215/6209/24 за позовом ОСОБА_1 до заступника керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцької Людмили Петрівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-
ОСОБА_1 19 січня 2025 року звернувся до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 02 жовтня 2024 року у справі №215/6209/24, в якій просить суд скасувати зазначену ухвалу суду і направити справу для розгляду до іншого суду за встановленою підсудністю згідно ст. 315 КАС України та звернутися до колегіального органу суддівського самоврядування згідно ст. 249 КАС України.
При прийнятті до розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції зобов`язаний вирішити питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі за поданою апеляційною скаргою протягом п`яти днів з дня її надходження, як того вимагає частина 2 статті 300 КАС України.
Враховуючи висновок Верховного Суду щодо безпосереднього звернення з апеляційною скаргою до суду апеляційної інстанції, викладений в постанові від 10 жовтня 2019 року у справі №340/538/19 з питання застосування підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII Перехідні положення КАС України та враховуючи положення частини 2 статті 300 КАС України, вважаю за необхідне здійснити вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі за поданою апеляційною скаргою.
Згідно з пунктом 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Частиною 1 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 рік становив 3028 грн.
Згідно з пунктом 3.5 таблиці ставок судового збору частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір в сумі 1 (одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, враховуючи те, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року дорівнював 3028 грн, судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду становить 3028 грн.
При цьому, суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає у зв`язку з наступним.
Згідно з положеннями статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
У відповідності до положень статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.
Тобто, заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору така особа повинна надати докази в підтвердження неможливості сплати судового збору чи в підтвердження того, що така сплата судового збору може позбавити цю особу фінансової можливості на отримання життєво необхідних потреб.
При цьому, обов`язок підтвердження наявності обставин тяжкого майнового стану особи, яка звертається до суду з позовом або апеляційною скаргою, та наявності в неї підстав для звільнення від сплати судового збору покладається виключно на таку особу.
Як вбачається з доданих до апеляційної скарги документів, скаржник як на доказ підтвердження скрутного майнового стану, який перешкоджає йому сплатити судовий збір у розмірі визначеному законом вказує на довідку Тернівського УПСЗН м. Кривий Ріг відповідно до якої позивач отримує компенсацію за надання соціальних послуг особі з інвалідністю І гр., яка станом на грудень 2024 року становить 2250 грн.
Скаржник зазначає, що іншого доходу не отримує про що, на його думку, беззаперечно свідчить вищезазначена довідка.
Водночас, суд зазначає, що страховий внесок консолідований страховий внесок, збір з якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Платниками внеску за осіб, які отримують допомогу по тимчасовій непрацездатності, перебувають у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами і отримують допомогу у зв`язку з вагітністю та пологами є підприємства, установи організації роботодавці, фізичні особи, що використовують працю найманих працівників.
Таким чином, надана позивачем довідка містить лише інформацію стосовно сум доходу з отримання щомісячної компенсаційної виплати за надання соціальних послуг особі з інвалідністю І гр.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що надана скаржником довідка не може свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо). Заявником не надано й документів на підтвердження того, що він має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про скрутне матеріальне становище заявника.
Отже, скаржником не надано доказів на підтвердження того, що сплата судового збору у розмірі 3028 грн. може позбавити його фінансової можливості на отримання життєво необхідних потреб.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.
Згідно з частиною 3 статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В свою чергу положення статті 320 КАС України встановлюють підстави для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу скаржника, що враховуючи положення вимог статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України, вимоги апеляційної скарги …направити справу для розгляду до іншого суду за встановленою підсудністю згідно ст. 315 КАС України та звернутися до колегіального органу суддівського самоврядування згідно ст. 249 КАС України… виходять за межі повноважень суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, оскільки за наслідком скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції враховуючи положення статті 320 КАС України направляє справу для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
З огляду на вищевикладене, суд дає можливість заявнику апеляційної скарги у строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали надати апеляційну скаргу оформлену у відповідності до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, тобто надати документ, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі та надати апеляційну скаргу із зазначенням у ній вимог апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі з урахуванням положень статті 320 КАС України.
Керуючись статтями 169, 298 КАС України, суддя,
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 02 жовтня 2024 року у справі №215/6209/24 - залишити без руху та надати строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків апеляційної скарги, а саме для надання до суду апеляційної інстанції:
- апеляційної скарги із зазначенням у ній вимог апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі з урахуванням положень статті 320 КАС України;
- документу, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі 3028 грн.
Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху направити особі, яка подала апеляційну скаргу.
У випадку не усунення недоліків у вказаний строк апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала суду апеляційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя Чередниченко В.Є.