Справа № 420/3059/24
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3059/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середньої заробітної плати за час відсторонення від виконання посадових обов`язків,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач), в інтересах якого діє адвокат Білак Наталія Ігорівна, звернувся до суду з адміністративним позовом до Одеської митниці (далі відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 №189-дс від 26.12.2023;

стягнути з Одеської митниці за рахунок його бюджетних асигнувань середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків на користь ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з поданням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 15.12.2023 за результатами дисциплінарного провадження встановлено, що старший державний інспектор відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці Олександр Безуглий внаслідок неналежного виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу» порушив свої посадові обов`язки, передбачені пунктами 1 розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Сергієм Гринчишиним 25.09.2023, та рекомендовано притягнути ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани. В результаті дисциплінарного провадження був виданий наказ Одеської митниці про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани ОСОБА_1 №189-дс від 26.12.2023.

Позивач вважає, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи під час проведення дисциплінарного провадження відносно нього не в повному обсязі враховано усі обставини та докази, що мають значення для формування об`єктивних висновків, допущено суттєві порушення процедури проведення дисциплінарного провадження, не надано належної оцінки усім обставинам, не доведено наявність в його діях складу дисциплінарних проступків, не взято до уваги позитивну характеристику, здійснено вихід за межі предмету проведення дисциплінарного провадження, не враховано пояснення, що в сукупності зумовило прийняття незаконного рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, яке є протиправним та незаконним, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою від 01.02.2024 провадження у справі відкрито та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

20.02.2024 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що останній позов не визнає.

Зокрема, свою позицію обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 не здійснював належним чином митний контроль, про що свідчить систематичне неправомірне скасовування митних формальностей під час пропуску транспортних засобів за період з 01.01.2023 по 31.10.2023, що є порушенням положень ч. 4 ст. 320 Митного кодексу України та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 розділу ХІІ Порядку № 684.

За результатом дисциплінарного провадження, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що зазначене в акті про результати перевірки від 01.12.2023 № 24, проведеної на підставі наказу Держмитслужби від 31.10.2023 № 699 «Про проведення тематичної перевірки» свідчить про порушення основних обов`язків державного службовця в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків (пункт 7 частини першої статті 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу»), тобто вчинення дисциплінарного проступку, встановленого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу».

За результатами дисциплінарного провадження встановлено, старший державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровського» Одеської митниці ОСОБА_3 , внаслідок неналежного виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», своїх посадових обов`язків, передбачених пунктом 1 розділу 3 посадової інструкції державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Сергієм Гринчишиним 25.09.2023, порушив ч. 4 ст. 320 Митного кодексу України та не виконав вимоги пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 розділу ХІІ Порядку № 684.

Керуючись приписами статей 64, 65, 66, 67 Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, враховуючи наявність у діях ОСОБА_4 дисциплінарного проступку у вигляді неналежного виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», своїх посадових обов`язків, передбачених пунктами 1 розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровського» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Сергієм Гринчишиним 25.09.2023, що призвело до порушення ч. 4 ст. 320 Митного кодексу України та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 розділу ХІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну від 31.07.2015 № 684, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо доцільності звернення до начальника Одеської митниці з поданням про притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим комісією підготовлено та подано керівництву митниці відповідне подання.

Таким чином, наказ Одеської митниці від 26.12.2023 № 189-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ». є законним, обґрунтованим та не підлягає скасуванню. Притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності на підставі наказу Одеської митниці від 26.12.2023 № 189-дс здійснено обґрунтовано та правомірно.

З огляду на викладене відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 26.02.2024 клопотання Одеської митниці про розгляд справи №420/3059/24 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

14.08.2024 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини, суд приходить до таких висновків.

Як встановлено судом, 04.07.2023 між ОСОБА_1 та Одеською митницею, як відокремленим підрозділом Державної митної служби України укладено контракт № 281, строк дії якого з 04.07.2023 по 03.07.2024.

Позивач займає посаду старшого державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці.

На виконання наказу Держмитслужби від 31.10.2023 № 699 «Про проведення тематичної перевірки», Державною митною службою України у період з 01.11.2023 по 01.12.2023 була проведена перевірка Одеської митниці з питань дотримання її посадовими особами вимог законодавства при здійсненні митного контролю, виконання митних формальностей та митного оформлення товарів, які переміщувалися транспортним засобом з державними реєстраційними номерами Республіки Польща WGM85419/WGM78386 протягом 2023 року через пункт пропуску «Старокозаче - Тудора» (під час роботи чергової зміни № 4) відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, відповідно до Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок у Державній митній службі України, затвердженого наказом Держмитслужби від 20.01.2020 №15.

За результатами перевірки 01.12.2023 складено акт про результати тематичної перевірки.

Відповідно до акту підставою для проведення перевірки слугувала доповідна записка Департаменту відомчої безпеки та контролю від 31.10.2023 № 25/37.

За результатами перевірки роботи митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці за 2023 рік, внаслідок невиконання та неналежного виконання посадовими особами митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці своїх посадових обов`язків, встановлено численні факти не дотримання вимог нормативно-правових актів з питань митної справи, зокрема, встановлено, що державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_1 не здійснював належним чином митний контроль, про що свідчить систематичне неправомірне скасовування митних формальностей під час пропуску транспортних засобів як у напрямку «в`їзд в Україну» так і у напрямку «виїзд з України» за період з 01.01.2023 по 31.10.2023, що є порушенням ч. 4 ст. 320 Кодексу та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 розділу XII Порядку № 684.

Одночасно із виданням наказу Державної митної служби від 31.10.2023 № 699 «Про проведення тематичної перевірки», в.о. Голови Держмитслужби керівнику Одеської митниці видано доручення від 31.10.2023 № 120-25/1-Д «Про вжиття заходів» про порушення дисциплінарних проваджень, із відстороненням від виконання посадових обов`язків, за ознаками можливих неправомірних дій при здійсненні митного контролю, виконання митних формальностей та митного оформлення товарів, які переміщувалися транспортним засобом з державними реєстраційними номерами Республіки Польща НОМЕР_1 /WGM78386 протягом 2023 року через пункт пропуску «Старокозаче - Тудора» (під час роботи чергової зміни № 4) відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, зокрема, стосовно ОСОБА_1 , державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці.

Відповідно до наказу Одеської митниці №155-дс від 01.11.2023, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, на підставі доручення в,о. Голови Державної митної служби України Сергія Звягінцева від 31.10.2023 № 120-25/1-Д, було порушено дисциплінарне провадження стосовно державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_1 , утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження та відсторонено позивача від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження.

Наказом Одеської митниці №176-дс від 06.12.2023 строк здійснення дисциплінарного провадження, порушеного наказом Одеської митниці №155-дс від 01.11.2023, продовжено до 60 календарних днів. Строк формування дисциплінарної справи під час здійснення дисциплінарного провадження продовжено до 30 календарних днів.

15.12.2023 дисциплінарною комісією складено подання № 7.10-10/7558, згідно якого дисциплінарна комісія дійшла висновку про неналежне виконання державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_5 основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», а також своїх посадових обов`язків, передбачених пунктами 1 розділу 3 посадової інструкції державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Сергієм Гринчишиним 25.09.2023, що призвело до порушення ч. 4 ст. 320 Кодексу та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1. розділу ХІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну від 31.07.2015 № 684, у зв`язку з чим рекомендувала притягнути старшого державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

За результатом проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці Безуглий Олександр не здійснював належним чином митний контроль, про що свідчить систематичне неправомірне скасовування митних формальностей під час пропуску транспортних засобів як у напрямку «в`їзд в Україну», так і у напрямку «виїзд з України» за період з 01.01.2023 по 31.10.2023, що є порушенням ч. 4 ст. 320 Кодексу та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 розділу XII Порядку № 684.

У поданні зазначено, що згідно акту про результати тематичної перевірки від 01.12.2023 № 24, за результатами аналізу інформації, яка міститься у Диспетчері зони митного контролю та пасажирського пункту пропуску, наявної в АСМО «Інспектор» встановлено, що 31.10.2023 року об 00 год. 02 хв. в зону діяльності пункту пропуску «Старокозаче - Тудора» відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці прибув транспортний засіб з державними реєстраційними номерами Республіки Польща WGM85419/ НОМЕР_2 , який переміщував товари за попередньою митною декларацією від 30.10.2023 № UA100000/2023/814335.

Під час проведення митних формальностей щодо вказаного вище транспортного засобу Автоматизованою системою управління ризиками сформовано додаткові форми митного контролю, а саме: «По ТЗ WGM85419 є орієнтування. Можливе переміщення товарів через митний кордон України з порушенням вимог чинного законодавства України. Забезпечити проведення згенерованих АСУР форм митного контролю. У разі виявлення у пункті пропуску даного транспортного засобу НЕВІДКЛАДНО!!! інформувати Департамент боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Держмитслужби. Контактна особа ОСОБА_6 , начальник оперативного відділу управління оперативного реагування».

У подальшому, відповідно до інформації, наявної в АСМО «Інспектор» 31.10.2023 о 01 год. 42 хв. розпочато митний огляд (Акт митного огляду UA500160/2023/194).

У ході розпочатого митного огляду вантажу «косметичні засоби» здійснено вивантаження 10 відсотків вантажних місць, при здійсненні якого, окрім заявленого вантажу, виявлено незадекларовані товари, а саме: електронні цигарки в асортименті; обладнання для стоматології в асортименті. Невідповідність встановлено при відкритті 10 вантажних місць.

Враховуючи відсутність належних технічних умов в доглядовому боксі пункту пропуску «Старокозаче-Тудора» відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, раніше вивантажені місця зворотно завантажено у вантажний відсік транспортного засобу, на який накладено митне забезпечення № 500/121*1. Подальший огляд з повним вивантаженням та ідентифікацією переміщуваних товарів буде здійснено в зоні митного контролю відділу митного оформлення № 6 митного поста «Одеса-центральний» Одеської митниці, розташований за адресою: 65031, м. Одеса, вул. Новомосковська дорога, буд. 23.».

У ході проведення повного вивантаження вантажу з транспортного засобу WGM85419/WGM78386 встановлено, що кількість місць, найменування, вага, опис та маркування товару не відповідає відомостям зазначеним в товаросупровідних документах.

Так, виявлено незадекларовані товари, а саме: 1763 місць товарів (електронні пристрої для паління; портативні рентген-апарати; стоматологічне обладнання; лікарські засоби; вітаміни; самокати; косметичні засоби тощо), шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документу автотранспортна накладна (CMR) № 2710 від 27.10.2023, що містить неправдиві відомості щодо наявності 511 місць товарів (косметика по догляду за волоссям, різноманітні предмети та предмети, рекламна продукція для салонів краси) орієнтовною вартістю близько 108 млн. грн. (сто вісім мільйонів гривень).

Встановлено, що у період з 9 год. 00 хв. 30.10.2023 по 9 год. 00 хв. 31.10.2023 в пункті пропуску «Старокозаче - Тудора» відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці свої посадові обов`язки виконував працівник чергової зміни № 4 ОСОБА_7 , державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці.

Щодо здійснених пропусків зазначено, що відповідно до функціонального модулю «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», наявні систематичні випадки скасування посадовими особами сформованих митних формальностей (1503 рішення про скасування митних формальностей), із яких: 1073 сформованих митних формальності під час переміщення у напрямку «в`їзд в Україну»; 430 сформованих митних формальностей під час переміщення у напрямку «виїзд з України».

Як встановлено, ОСОБА_8 при здійсненні митного оформлення декларації прийнятті рішення про скасування митної формальності.

Щодо здійснених пропусків, відповідно до функціонального модулю «Пасажирський пункт пропуску» АСМО «Інспектор» наявні систематичні випадки скасування посадовими особами сформованих митних формальностей (3481 рішень про скасування митних формальностей), із яких: 1991 сформованої митної формальності під час переміщення у напрямку «в`їзд в Україну»; 1490 сформованих митних формальностей під час переміщення у напрямку «виїзд з України».

Прийняте рішення про скасування митної формальності зафіксоване посадовими особами в АСМО «Інспектор», які не уповноважувалися на зміну/скасування визначених АСУР форм та обсягів митного контролю, тобто рішення про скасування митних формальностей приймалися безпосередньо посадовими особами, які здійснювали пропуск транспортних засобів із фіксуванням ПІБ керівництва ПМО або старшого зміни або навіть фіксуючи особисте ПІБ.

Як зазначено у поданні, ОСОБА_3 не здійснював належним чином митний контроль, про що свідчить систематичне неправомірне скасовування митних формальностей під час пропуску транспортних засобів за період з 01.01.2023 по 31.10.2023.

Позивач 25.12.2023 подав на ім`я в.о. начальника Одеської митниці Сергія Гринчишина письмові пояснення.

Наказом Одеської митниці від 26.12.2023 №189-дс старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани, визначивши датою притягнення до дисциплінарної відповідальності перший робочий день після закінчення відпустки.

Вважаючи наказ Одеської митниці від 26.12.2023 №189-дс протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні приписи законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 569 Митного кодексу України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Правове становище посадових осіб органів доходів і зборів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються Законом України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За наведеними у статті 1 Закону № 889-VIII визначенням, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до статті 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Положеннями статті 65 Закону № 889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої зазначеної статті, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Статтею 66 Закону № 889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

За положеннями ст. 67 Закону № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно зі статтею 68 Закону № 889-VIII, дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження) суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються), зокрема, на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Статтею 69 Закону № 889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Частинами 10 та 11 Закону № 889-VIII передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Положеннями ст. 71 Закону № 889-VIII визначено, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (ст. 73 Закону № 889-VIII).

Статтею 74 Закону № 889-VIII передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення.

Так, зазначеною статтею визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Згідно ст. 75 Закону № 889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

У разі виявлення за результатами розгляду ознак кримінального чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями до суду (ст. 77 Закону № 889-VIII).

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Пунктом 7 цього Порядку № 1039 визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Згідно пунктів 24-25 Порядку № 1039, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до п. 33 Порядку № 1039, комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії (п. 34 Порядку № 1039).

Отже, згідно положень зазначеного Закону, підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.

Системний аналіз наведених законодавчих норм свідчить про те, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.

Як встановлено в ході розгляду даної справи, підставою для порушення дисциплінарного провадження відносно позивача стало доручення в.о. Голови Державної митної служби України Сергія Звягінцева від 31.10.2023 № 120-25/1-Д «Про вжиття заходів», яким було доручено керівнику Одеської митниці порушити дисциплінарні провадження відносно конкретних посадових осіб, в тому числі і державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці ОСОБА_1 , за ознаками можливих неправомірних дій при здійсненні митного контролю, виконання митних формальностей та митного оформлення товарів, які переміщувалися транспортним засобом з державними реєстраційними номерами Республіки Польща НОМЕР_1 /WGM78386 протягом 2023 року через пункт пропуску Старокозаче - Тудора (під час роботи чергової зміни № 4) відділу митного оформлення № 3 митного поста Білгород-Дністровський Одеської митниці.

З огляду на зазначене суд зазначає, що підставою для порушення дисциплінарного провадження відносно позивача мало бути можливе вчинення неправомірних дій при здійсненні митного контролю, виконання митних формальностей та митного оформлення товарів, які переміщувалися транспортним засобом з державними реєстраційними номерами Республіки Польща НОМЕР_1 /WGM78386 протягом 2023 року через пункт пропуску Старокозаче-Тудора (під час роботи чергової зміни № 4) відділу митного оформлення № 3 митного поста Білгород-Дністровський Одеської митниці і саме вказані обставини підлягали дослідженню та з`ясуванню дисциплінарною комісією під час здійснення дисциплінарного провадження.

В свою чергу у наказі від 01.11.2023 № 155-дс Одеською митницею зазначено, що дисциплінарне провадження відносно позивача проводиться з метою визначення ступеня вини, характеру та тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, однак при цьому не вказано, який саме дисциплінарний проступок вчинено позивачем.

Суд звертає увагу на те, що у листах від 17.11.2023 № 7.10-10/6545 та від 17.11.2023 № 7.10-10/6543 дисциплінарною комісією також не було вказано причин порушення стосовно позивача дисциплінарного провадження.

Вказане свідчить про те, що наказ про порушення дисциплінарного провадження не відповідає вимогам ясності та конкретності, що беззаперечно могло вплинути на право позивача надавати пояснення з приводу обставин, які стали підставою для порушення такого дисциплінарного провадження.

Як вбачається з оскаржуваного наказу, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок про неналежне виконання позивачем основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 6, 7, 8 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», а також посадових обов`язків, передбачених пунктами 1 розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці, затвердженої в.о. начальника Одеської митниці Сергієм Гринчишиним 25.09.2023.

Згідно з вимогами пунктів 1, 6, 7, 8 статті 8 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний, серед іншого, 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до частини 4 статті 320 Митного Кодексу, форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається.

Викладаючи у поданні висновок про допущення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у неналежному виконання позивачем основних обов`язків державного службовця, дисциплінарна комісія не конкретизувала, в чому саме полягає таке неналежне виконання службових обов`язків позивачем, не встановила конкретні випадки, в яких саме позивачем допущено неправомірні дії при здійсненні митного контролю, виконання митних формальностей та митного оформлення товарів, які переміщувалися через державний кордон України.

Таким чином, митним органом не встановлено конкретних обставин допущення, зокрема позивачем, порушень митного чи іншого законодавства при здійснення митних формальностей при переміщенні вказаного вище транспортного засобу через пункт пропуску «Старокозаче-Тудора» відділу митного оформлення № 3 митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці у 2023 році.

Слід зазначити, що метою застосування автоматизованої системи аналізу та управління ризиками як автоматизованої складової частини системи управління ризиками як раз і є визначення митних декларацій або переміщень товарів, транспортних засобів, осіб через державний кордон, за якими необхідно посилити митний контроль, визначати перелік митних формальностей та фіксувати інформацію, внесену посадовими особами митниць за результатами проведених митних формальностей.

Суд зазначає, те, що у своїх поясненнях, наданих голові дисциплінарної комісії 17.11.2023 позивач вказував на те, що з 09:00 год. 30.10.2023 до 09:00 год. 31.10.2023 він виконував службові обов`язки відповідно до графіку виходу на роботу та журналу розподілу функціональних обов`язків особового складу ВМО №3 митного поста «Білгород-Дністровський» у напрямку «виїзд з України» канал руху «Зелений коридор».

Позивач наголосив на тому, що щодо здійснення митних формальностей, митного контролю чи митного оформлення транспортного засобу реєстраційний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 до його ніхто не звертався.

Також позивач повідомив, що не володіє будь-якою інформацією щодо можливого факту порушення вимог чинного законодавства України з питань митної справи та антикорупційного законодавства України під час здійснення пропуску або митного оформлення транспортного засобу реєстраційний номер WGM85419/ НОМЕР_2 .

Додатково інформував, що на виконання вимог листа Держмитслужби від 03.11.2023 № 25/25-03/7.10/18, в рамках проведення тематичної перевірки Одеської митниці у відповідності до наказу Держмитслужби від 31.10.2023 №699, він проходив перевірку на поліграфі 08.11.2023.

Однак, як вбачається з матеріалів справи зазначені позивачем обставини безпідставно не були прийняті до уваги дисциплінарною комісією та їм не була надана відповідна правова оцінка, що призвело до безпідставних висновків про допущення позивачем порушень вимог чинного законодавства та вчинення дисциплінарного проступку.

Враховуючи той факт, що за розподілом функціональних обов`язків особового складу ВМО №3 митного поста «Білгород- Дністровський» старший державний інспектор ОСОБА_1 з 30.10.2023 по 31.10.2023 виконував службові обов`язки у напрямку «виїзд з України» канал руху «Зелений коридор» та митні формальності у відношенні транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_1 / НОМЕР_2 не здійснював, а також у зв`язку з невстановленням дисциплінарною комісією конкретних випадків порушень вимог чинного законодавства України з питань митної справи та/або антикорупційного законодавства України під час здійснення пропуску або митного оформлення транспортного засобу реєстраційний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 в інші дати, суд приходить до висновку про безпідставність тверджень відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Крім того, як вбачається з подання, дисциплінарна комісія також дійшла висновку про неналежне здійснення старшим державним інспектором Безуглим О.М. митного контролю через встановлення систематичного неправомірного скасування митних формальностей під час пропуску транспортних засобів як у напрямку «в`їзд в Україну» так і у напрямку «виїзд з України» за період з 01.01.2023 по 31.10.2023, що є порушенням ч. 4 ст. 320 Кодексу та невиконання вимог пунктів 4, 5, 7 розділу VII, п.п. 1 та 3 п. 1 Розділу ХІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну віл 31.07.2015 № 684 (далі - № 684).

Згідно з пунктами 4, 5, 7 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну від 31.07.2015 № 684 митна формальність з Переліку митних формальностей може бути скасована, якщо:

1) виконання митної формальності неможливе (залежно від виду чи характеристики товару, наявності відповідних технічних засобів, можливості пред`явлення товару до митного контролю тощо);

2) завдання згідно з повідомленням до митної формальності були досягнуті під час виконання іншої митної формальності;

3) митна формальність та відповідні завдання згідно з повідомленням до митної формальності стосуються іншого (відмінного від задекларованого) товару, транспортного засобу чи особи;

4) можливість невиконання митної формальності передбачено вимогами законодавства (в тому числі міжнародно-правових актів).

Перелік причин скасування митних формальностей з Переліку митних формальностей визначається Класифікатором результатів виконання митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами застосування системи управління ризиками, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 1011.

Рішення про скасування митної формальності з Переліку митних формальностей приймає керівник (заступник керівника) ПМО, або особа, яка виконує його обов`язки, крім випадків, коли нормативно-правовими актами з питань митної справи визначено інші вимоги.

Прийняте відповідно до пунктів 5-7 цього розділу рішення фіксує посадова особа, яка його прийняла, в ЄАІС, у тому числі АСМО, з обов`язковим внесенням обґрунтування прийнятого рішення.

Підпунктами 1 та 3 пункту 1 розділу XII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну від 31.07.2015 № 684 передбачено, що посадові особи митних органів (їх структурних підрозділів) під час застосування СУР зобов`язані:

1) дотримуватися Конституції України та діяти винятково відповідно до Митного кодексу України та інших законів України, інших нормативних актів та вимог цього Порядку;

3) забезпечувати повне та якісне виконання митних формальностей, визначених за результатами застосування СУР.

Судом встановив, що в матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази на підтвердження порушення позивачем вимог п. 4,5,7 розділу VII та п.п. 1 та 3 п. 1 розділу XII від 31.07.2015 № 684.

При цьому в ході проведення дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією не встановлені та не зазначені у поданні конкретні факти прийняття позивачем рішення про скасування форм митного контролю, прийняття яких було б визнано неправомірним.

Навпаки, дисциплінарною комісією у поданні наведена загальна кількість скасованих рішень про виконання форм митного контролю всім підрозділом за період з 01.01.2023 до 31.10.2023 (1503 випадки в ЖПП та 3481 випадок Пасажирський пункт пропуску).

Жодного конкретного випадку некоректного внесення позивачем інформації до вбудованого програмного модуля АСУР в акті перевірки та в поданні не наведено, як і не встановлено.

Таким чином за наслідком проведення дисциплінарного провадження відносно позивача дисциплінарною комісією фактично не встановлено, чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; не встановлено фактів вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку (проступків), та відповідно, не встановлено характер такого проступку (проступків), вини позивача у його (їх) вчиненні.

За таких обставин, відсутні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що під час винесення спірного наказу митний орган діяв не на підставі та не у спосіб, передбачені чинним законодавством України, відтак наявні підстави для визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 №189-дс від 26.12.2023.

Щодо позовної вимоги про стягнення з Одеської митниці за рахунок бюджетних асигнувань середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків на користь ОСОБА_1 суд зазначає наступне.

Згідно частин 1-2 статті 72 Закону України «Про державну службу», державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі:

наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження;

впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи;

перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

За положеннями ч. 3 цієї статті, тривалість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків не може перевищувати часу дисциплінарного провадження.

У разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку (ч. 4 ст. 72 Закону України «Про державну службу».

Аналізуючи норми статті 72 Закону № 889-VIII суд зазначає, що законодавець надав право керівником державної служби або суб`єктом призначення відсторонювати державних службовців від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження.

В той же час законодавець передбачив обов`язок роботодавця виплатити державному службовцю середню заробітну плату, за час відсторонення від виконання посадових обов`язків, у разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Судом встановлено, що наказом Одеської митниці від 01.11.2023 № 155-дс позивач був відсторонений від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження. Тривалість відсторонення позивача - з 01.11.2023 по 26.12.2023.

Оскільки наказ Одеської митниці про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 №189-дс від 26.12.2023 судом визнано протиправним та скасовано, то позивач має право в порядку статті 72 Закону № 889-VIII на оплату середньої заробітної плати за час відсторонення від виконання посадових обов`язків, обчислену відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100.

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок), який застосовується у випадку виплати середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу. Відповідно до абз.3 п.2 Порядку у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Абзацом 3 пункту 3 Порядку визначено, що усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Водночас, згідно з наказом №189-дс від 26.12.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » позивач станом на момент видання наказу про накладення дисциплінарного стягнення перебував у відпустці, проте станом на час розгляду справи до суду не надано доказів періоду перебування позивача у відпустці та її виду.

Враховуючи встановлені обставини суд вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, а порушене право позивача підлягає судовому захисту шляхом зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків за період з 01.11.2023 по 26.12.2023 відповідно Порядку від 08.02.1995 №100 , з урахуванням строку перебування у відпустці.

Згідно ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Приписами ч.1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Враховуючи те, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів в обґрунтування своїх заперечень, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середньої заробітної плати за час відсторонення від виконання посадових обов`язків задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » №189-дс від 26.12.2023.

Зобов`язати Одеську митницю (65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21А, ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків за період з 01.11.2023 по 26.12.2023 відповідно Порядку обчислення середньої заробітної плати від 08.02.1995 №100, з урахуванням строку перебування у відпустці.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (65078, м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21А, код ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя А.С. Пекний