Справа № 580/10717/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

28 січня 2025 року Справа № 580/10717/24
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/10717/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ), Державної казначейської служби України (вул. Бастіонна 6, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

30.10.2024 вх.№50680/24 представник позивача - адвокат Дзісь Андрій Романович (ордер серії АВ №1162490) у позовній заяві просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо не здійснення ОСОБА_1 перерахунку та виплати пенсії за період з 15.01.2015 до 31.07.2021, виходячи із 6 мінімальних пенсій за віком пенсії годувальника;

- стягнути з держави Україна на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у сумі 320951,66 грн, заподіяної прийняттям неконституційного правового акта, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету.

Ухвалою суду від 14.11.2024 позовну заяву залишено без руху, 12.11.2024, 03.12.2024, 22.01.2025 продовжений строк для усунення недоліків, 27.01.2025 вх.№3996/25 представник позивача надав до суду клопотання про усунення недоліків.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд вважає за необхідне зазначити, що за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Строк звернення до суду, як одна із складових гарантії «права на суд», може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Відповідно до статті 44 КАС України сторони, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на апеляційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого, як особи, зацікавлені у її поданні, повинні вчиняти всі можливі та залежні від них дії, використовувати всі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Представник позивача формує позовну вимогу про стягнення з держави Україна на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди у сумі 320951,66 грн, заподіяної прийняттям неконституційного правового акта, проте Верховна Рада України не є учасником адміністративної справи щодо оприлюдненого акта законодавства.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Позивач просить застосувати спосіб захисту відповідно до п.6 ч.1 ст.5 КАС України шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету, проте не надає доказ про нарахування такої суми суб`єктом публічної адміністрації.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин.

Позивач просить стягнути з держави Україна на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у сумі 320951,66 грн, заподіяної прийняттям неконституційного правового акта, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету, проте надає копію заяви до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області з проханням: відшкодування матеріальної шкоди у розмірі завданою дією ч.3 ст.54 Закону в редакції Закону №76 за період з 15.01.2015 до 30.07.2019.

Справу №300/2457/19 за касаційної скаргою ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 у справі №300/2457/19 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Івано-Франківській області, Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів - Головне управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області, про стягнення шкоди - повернути відповідній колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для розгляду (ЄДРСР 119818953). У відзивах на касаційну скаргу Головне управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області і Державна казначейська служба України зазначають, що на момент виникнення спірних правовідносин абзац перший підпункту 164.2.19 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України був чинний. Апеляційний суд зазначив, що частина третя статті 152 Конституції України визначає право особа на компенсацію матеріальної чи моральної шкоди, яка заподіяна фізичній чи юридичній особі, актом, який визнаний неконституційним, однак на реалізацію зазначеної норми відповідний закон, який би визначав порядок відшкодування матеріальної чи моральної шкоди, яка завдана фізичній або юридичній особі актами і діями, що визнані неконституційними, на цей час не прийнятий.

Рішення Конституційного Суду України має пряму (перспективну) дію в часі і застосовується щодо тих правовідносин, що тривають або виникли після його ухвалення. Відповідно до ст. 97 Закону України «Про Конституційний Суд України» суд у рішенні, висновку може встановити порядок і строки їх виконання, а також зобов`язати відповідні державні органи забезпечити контроль за виконанням рішення, додержанням висновку.

Під час розгляду справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права / інтересу у спірних правовідносинах. Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (постанови ВП ВС від 29.09.2020 у справі № 378/596/16-ц, від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20).

Відповідно до ч. 6 ст. 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами варто розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав усупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Керуючись статтями 2, 44, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду та відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду ОСОБА_1 .

Продовжити строк для усунення недоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви додатково п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження причин такого пропуску та повідомленням: з якою датою пов`язує перебіг строку звернення за заявою до органу ПФУ від 04.09.2024, власного обґрунтованого розрахунку вимоги про стягнення матеріальної шкоди у сумі 320951,66 грн саме з якого відповідного рахунку державного бюджету та визначення заподіювача шкоди.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА