Справа № 340/196/23
Суддя: О.В. КРАВЧУК
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/196/23

провадження № 2-ап/340/29/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кравчук О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю:

секретаря судового засідання Козловської Аліни Миколаївни,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Поповкіної Юлії Вікторівни,

у порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до Офісу Генерального прокурора (; адреса: вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011)

про визнання протиправним та скасування рішення.

ОСОБА_2 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу Генерального прокурора, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, прийнятого 14.12.2022 року у провадженні № 07/1/1-10п-22 про наявність у діяльності керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 41 Закону України «Про прокуратуру», для звільнення з цієї адміністративної посади.

Позовні вимоги мотивовані тим, що рішення Комісії від 14.12.2022 року не відповідає дійсним обставинам справи, та прийняте односторонньо без належного врахування всіх відомостей та доказів службового розслідування, при його прийнятті не враховано характер дій або бездіяльності прокурора, їх систематичність, наслідки, особу прокурора, ступінь його вини, а також інші обставини, що мають значення для прийняття рішення. Позивач наголошує, що з початком повномасштабного вторгнення РФ на територію України вжив усіх необхідних заходів для збереження життя і здоров?я працівників Мелітопольської окружної прокуратури, їх евакуації у безпечні місця, збереження майна прокуратури та знищення секретної інформації. При цьому, вступивши до добровольчого формування територіальної громади у м. Кропивницькому, позивач став на облік за місцем свого перебування у Кіровоградській обласній прокуратурі та продовжив виконувати повноваження керівника - перебував на постійному зв`язку зі своїми підлеглими та заступниками, координував їх діяльність, та за можливості допомагав вирішувати соціальні потреби. Крім того, кожного дня виконував покладені обов`язки керівника прокуратури, організовував участь підлеглих в судових засіданнях, забезпечував складання та подачу відповідних клопотань про участь в судових засіданнях з приводу продовження строків тримання під вартою. У режимі відеоконференції проводив наради з підлеглими та забезпечував виконання доручень прокуратури області. Вів аналітичні документи пов`язані зі строками тримання осіб під вартою, дати та часу судових засідань з метою не допущення неявки в них прокурорів. Крім цього, також підтримував зв`язок з підлеглими, які залишилися на окупованій території, з метою з`ясування їх стану та перебування в безпеці. Тобто, навіть після укладення контракту позивач продовжував підтримувати контакти зі своїми працівниками і приймати активну участь в життєдіяльності прокуратури та робочих складнощах, що свідчить про виконання ним своїх службових обов`язків як керівника прокуратури.

Відповідач - Офіс Генерального прокурора - подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив обґрунтований тим, що позивач як керівник Мелітопольської окружної прокуратури зобов`язаний вживати всіх заходів, пов`язаних з належною організацією діяльності закріплених за ним підрозділів у період дії воєнного стану. Проте, після початку збройної агресії російської федерації ОСОБА_2 упродовж 25 лютого 31 березня 2022 року не виконував особисто покладені на нього посадові обов`язки, вибувши до м. Кропивницького. Відповідач зазначає, що згідно із зібраними Комісією з розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, поясненнями працівників Мелітопольської окружної прокуратури та матеріалами перевірки, позивач самоусунувся від виконання повноважень керівника Мелітопольської окружної прокуратури, а саме, після початку збройної агресії російської федерації не виконував особисто покладені на нього посадові обов`язки; не ініціював перед керівництвом обласної прокуратури питання щодо тимчасового визначення робочого місця на безпечній території працівникам окружної прокуратури, які виїхали з окупованої території (25% від загальної кількості), та не забезпечив належної організації роботи окружної прокуратури. Викладене обумовило висновок Комісії про наявність у діяльності керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 41 Закону України «Про прокуратуру», для звільнення з цієї адміністративної посади.

У підтримання своїх позицій сторони подали суду інші заяви по суті справи.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали заявлені позовні вимоги.

Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечували з підстав, викладених у відзиві, просили у задоволенні позову відмовити.

Судом вчинені такі процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Кравчук О.В. від 23 січня 2023 року відмовлено у відкритті провадження.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2023 року ухвалу судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Кравчук О.В. від 23 січня 2023 року скасовано, справу направлено на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03 липня 2023 року відкрите провадження у справі; справу вирішено розглядати у порядку загального позовного провадження.

У межах підготовчого судового засідання судом витребувано докази у відповідача та вирігено питання про виклик свідків у судове засідання.

У судовому засіданні 14 січня 2025 року судом проголошене скорочене судове рішення, складення рішення у повному обсязі відкладено до 25 січня 2025 року. З огляду на те, що суддя Кравчук О.В. перебувала у відпустці з 16 по 25 січня 2025 року, повне судове рішення складене та підписане суддею першого робочого дня - 27 січня 2025 року, як того вимагає стаття 121 КАС України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши у відкритому судовому засідання пояснення сторін, свідків, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно і неупереджено оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 з серпня 2005 року проходить публічну службу в органах прокуратури та починаючи з 12.03.2021 року займав посаду керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області.

До Комісії з розгляду звернень щодо неналежного конання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади (далі - Комісія) надійшло звернення виконувача обов`язків керівника Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора Дзюби І.І. від 19.09.2022 № 17/1/1-1041ВН-22 щодо неналежного виконання керівником Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади.

Так, у зверненні Дзюби І.І. зазначено, що ОСОБА_2 , перебуваючи на посаді керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області, всупереч вимогам Закону України «Про прокуратуру», у період з 25.02.2022 року до 03.04.2022 року самоусунувся від виконання покладених на нього посадових обов`язків.

Зокрема, з початку військової агресії російської федерації, крім особистої евакуації, не забезпечив евакуацію підлеглих працівників. У зв`язку із відсутністю ОСОБА_2 на робочому місці, його повноваження з 25.02.2022 фактично виконував заступник керівника Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , який організував евакуацію працівників вказаної прокуратури.

Також, ОСОБА_2 , як керівник окружної прокуратури, не забезпечив евакуацію майна Мелітопольської окружної прокуратури та організацію подальшої роботи вказаної прокуратури. Усі матеріальні цінності, комп`ютерна техніка та 4 службових автомобіля залишилися на окупованій території. Не вжив заходів до блокування сертифікатів кваліфікованих електронних підписів підлеглим прокурорам окружної прокуратури, які перебували на тимчасово окупованій території, з метою унеможливлення доступу до автоматизованих інформаційних систем.

У зверненні ОСОБА_4 зазначено, що ОСОБА_2 24.02.2022 виїхав до м. Кропивницький, де приймав участь у територіальній обороні на громадських засадах без підтверджуючих документів.

Головою Комісії попередній розгляд звернення доручено члену Комісії ОСОБА_5 , якою за результатами його попереднього розгляду 22.09.2022 року прийнято рішення про відкриття провадження № 07/1/1 -15зв/к-7п-22 стосовно керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 .

За результатами перевірки, проведеної у межах обставин, повідомлених у зверненні ОСОБА_4 , членом Комісії ОСОБА_5 16.11.2022 року складено висновок про наявність у діяльності керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 41 Закону № 1697-VII, для звільнення з указаної адміністративної посади.

Як наслідок, 14.12.2022 року Комісією з розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади було прийнято рішення (провадження № 07/1/1-10п-22) про наявність у діяльності керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_2 підстави, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про прокуратуру», для звільнення з адміністративної посади.

Не погодившись із таким рішенням, позивач ініціював даний спір.

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд виходить з такого.

Частина друга статті 19 Конституції України зобов?язує органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 43 Конституції України, в свою чергу, гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Спеціальним законом, який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, є Закон України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі також - Закон № 1697-VII).

Відповідно до частини третьої статті 41 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті (неналежне виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, установлених для відповідної адміністративної посади), встановлюється у порядку, визначеному Генеральним прокурором, з дотриманням гарантій особи щодо повідомлень, отримання копій документів, які стали підставою для перевірки, участі у засіданні та залучення представника, надання пояснень, висловлення заперечень, клопотань та відводів, отримання копії відповідного рішення.

Відповідні повноваження Генерального прокурора закріплені і в пункті 3 частини першої статті 9 Закону № 1697-VII, згідно з якою Генеральний прокурор призначає прокурорів на адміністративні посади та звільняє їх з адміністративних посад у випадках та порядку, встановлених цим Законом.

Відповідно до п. 1 розділу VIII Інструкції про порядок проведення службових розслідувань стосовно прокурорів, затвердженої наказом Генерального прокурора від 16.06.2021 № 202 (далі - Інструкція) посадові особи, визначені у п. 1 розділу III цієї Інструкції, у встановленому Законом України «Про прокуратуру» порядку за наявності підстав уживають адміністративних та організаційних заходів, у тому числі ініціюють питання про звільнення прокурора з адміністративної посади чи притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до п. 1 Розділу IV Порядку розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади (далі - Порядок) право на подання до Комісії звернення має кожен, кому відомі факти неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для цієї посади.

Аналогічна норма міститься і в ч, 2 ст. 45 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якої право на звернення до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти. Рекомендований зразок дисциплінарної скарги розміщується на вебсайті Офісу Генерального прокурора.

Пунктом 1 розділу III Інструкції встановлено, що посадовими особами органів прокуратури, уповноваженими призначати службове розслідування, є Генеральний прокурор, керівники обласних, спеціалізованих на правах обласних прокуратур або особи, які виконують їх обов`язки, заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно з п. 2 розділу III Інструкції Генеральним прокурором (особою, яка виконує його обов`язки) службове розслідування може призначатися стосовно всіх категорій прокурорів з урахуванням особливостей, передбачених п. 4 цього розділу.

Враховуючи наведене, перелік осіб, визначених у п. 1 розділу VIII Інструкції, не є вичерпним, а вказана норма передбачає повноваження Генерального прокурора, керівників обласних, спеціалізованих на правах обласних прокуратур або осіб, які виконують їх обов`язки, заступника Генерального прокурора -керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ініціювання питання про звільнення прокурора за результатами службового розслідування у випадку встановлення підстав для цього.

Порядок розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної | іідміністративної посади, затверджений наказом Генерального прокурора № 113 від 11.07.2022 року. Відповідно до пунктів 1 - 5 розділу І цей Порядок розроблений відповідно до пункту 9-2 частини першої статті 9, частини третьої статті 41 Закону України "Про прокуратуру" (далі - Закон) та визначає процедуру розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади (далі - звернення), з метою встановлення наявності або відсутності підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 41 Закону, для звільнення прокурора з адміністративної посади.

Розгляд звернень здійснюється Комісією з розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов?язків, встановлених для відповідної адміністративної посади (далі - Комісія), яка утворюється і діє згідно з цим Порядком.

У своїй діяльності Комісія керується Конституцією України, Законом, цим Порядком та іншими нормативно-правовими актами.

Основними засадами діяльності Комісії є верховенство права, законність, незалежність, відкритість і гласність, колегіальність, змагальність, неупередженість, об`єктивність, дотримання гарантій незалежності прокурора і презумпція невинуватості. Члени Комісії у своїй діяльності є незалежними від будь-якого незаконного впливу, тиску чи втручання.

Повноваження Комісії поширюються на прокурорів, які обіймають адміністративні посади в Офісі Генерального прокурора, обласних, окружних, спеціалізованих на правах обласних та окружних прокуратурах (крім Генерального прокурора та прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури).

Згідно п. 6 розділу І Порядку процедура розгляду звернень передбачає такі етапи:

- попередній розгляд звернення та прийняття рішення про відкриття або відмову у відкритті провадження зі встановлення неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для цієї посади (далі - рішення про відкриття або відмову у відкритті провадження);

- проведення в межах провадження зі встановлення неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для цієї посади (далі - провадження), перевірки відомостей, зазначених у зверненні (далі -перевірка у провадженні), та складання висновку щодо наявності або відсутності підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 41 Закону, для звільнення прокурора з адміністративної посади (далі - висновок у провадженні);

- розгляд висновку у провадженні та прийняття рішення про встановлення або відсутність підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 41 Закону, для Звільнення прокурора з адміністративної посади (далі - остаточне рішення у провадженні).

Розгляд звернення проводиться у строк, який не перевищує двох місяців з часу його отримання членом Комісії для попереднього розгляду. У строк розгляду звернення, у тому числі перевірки у провадженні, не враховується період тимчасової непрацездатності прокурора, стосовно якого подано звернення, або перебування його у відпустці (п. 8 розділу І Порядку).

Відповідно до п. 10 розділу І Порядку розгляд та вирішення питань Комісією здійснюється колегіально. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала їільшість від присутніх на засіданні членів Комісії. Голосування здійснюється відкрито іідняттям руки. Рішення не можуть прийматися на підставі припущень, неперевіреної Іи недостовірної інформації.

При прийнятті остаточного рішення у провадженні враховуються характер дій або бездіяльності прокурора, їх систематичність і наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, а також інші обставини, що мають значення для прийняття рішення (п. 25 розділу VII Порядку).

Суд не знайшов обставин, які свідчили б про порушення прав позивача під час здійснення розгляду Комісією звернення ОСОБА_4 та ухвалення спірного рішення.

Натомість позивач наголошує, що рішення Комісії є необгрунтованим та немотивованим, не відповідає дійсним обставинам справи, та прийняте односторонньо, без належного врахування всіх відомостей та доказів службового розслідування, а також прийнято з порушенням вимог п. 25 розділу VII Порядку, тобто не враховано характер дій або бездіяльності прокурора, їх систематичність, наслідки, особу прокурора, ступінь його вини, а також інші обставини, що мають значення для прийняття рішення.

У контексті таких доводів позивача суд зазначає, що Комісія прийшла до висновку про неналежне виконання ОСОБА_2 посадових обов`язків, встановлених для адміністративної посади керівника окружної прокуратури, покликаючись на те, що:

- після початку збройної агресії російської федерації керівник Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_2 не виконував особисто покладені на нього посадові обов`язки;

- позивач не ініціював перед керівництвом обласної прокуратури питання щодо тимчасового визначення робочого місця на безпечній території працівникам окружної прокуратури, які виїхали з окупованої території (25% від загальної кількості), та не забезпечив належної організації роботи окружної прокуратури.

Разом з цим, у тексті висновку від 16.11.2022 року зазначається, що доводи ОСОБА_4 щодо неналежного виконання посадових обов`язків ОСОБА_2 в частині незабезпечення евакуації майна та працівників Мелітопольської окружної прокуратури, у тому числі 4 службових автомобілів під час перевірки не знайшли свого підтвердження.

Відповідач унаочнює вказані висновки наступним.

Під час перевірки на засіданні Комісії ні керівник Мелітопольської окружної прокуратури Білоусов І.О. ні керівництво Запорізької обласної прокуратури не надали жодного службового документа за підписом ОСОБА_2 , що засвідчило би виконання ним службових та посадових обов`язків у період після 24.02.2022.

Крім того, незважаючи на виїзд 24.02.2022 з окупованої території 11 працівників окружної прокуратури (25% від загальної кількості) Білоусов І.О. не ініціював перед керівництвом обласної прокуратури питання щодо тимчасового визначення їм робочого місця на безпечній території Запорізької області з урахуванням розпорядження Верховного Суду від 10.03.2022 №4/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та не забезпечив належної організації роботи окружної прокуратури.

Відповідно до штатного розпису Запорізької обласної прокуратури штатна чисельність працівників Мелітопольської окружної прокуратури складає 53 одиниці, з яких керівник, перший заступник керівника, два заступники керівника, начальники Веселівського, Приазовського, Якимівського відділів, 34 прокурори, 7 посад державних службовців, 2 водія та З прибиральника службових приміщень.

Згідно з поясненням заступника керівника Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 24.02.2022 з м. Мелітополя виїхали 11 працівників Мелітопольської окружної прокуратури (керівник Білоусов І.О., перший заступник керівника Запорожець О.О., заступник керівника Кісілічак С.В., начальник Якимівського відділу Шевченко Д.О., начальник Веселівського відділу Черніченко Б.В., прокурори прокуратури ОСОБА_6 Дущак Д.В., ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , Дущак Г.С.).

З 24.02.2022 по 03.04.2022 він перебував у місті Мелітополь. Оскільки Мелітопольський міськрайонний суд здійснював свою діяльність і підсудність не була змінена, він забезпечував участь у судових засіданнях щодо продовження строків тримання під вартою підозрюваних, яких на той час перебувало близько 60 осіб. Наприкінці березня підсудність суду була змінена.

Наприкінці березня - початку квітня 2022 року коли з`явилася реальна можливість виїхати з окупованої території він, а також окремі працівники Мелітопольської окружної прокуратури, виїхали з окупованої території.

Начальник Приазовського відділу Мелітопольської окружної прокуратури Гончар Д.С. пояснив, що до початку квітня 2022 року він залишався на окупованій території. На початку березня у місці, де він перебував, був відсутній мобільний зв`язок і інтернет. Приблизно у середині березня зі спільних груп у месенджерах йому стало відомо, що у взаємодії із Запорізьким СІЗО та Вільнянською УВК №11 отримано списки обвинувачених та підозрюваних, яким судом було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та організовано роботу щодо підготовки відповідних клопотань про продовження строків тримання під вартою та матеріалів до них. Цим займалися прокурори, які перебували на підконтрольній Україні території. Однак питання підготовки матеріалів обговорювалось у спільній групі, у тому числі за участю прокурорів, якими підтримувалось публічне обвинувачення у кримінальних провадженнях. Про результати розгляду клопотань їм повідомлялося у спільних групах у месенджерах.

Також зазначив, що переглядаючи після виїзду з тимчасово окупованої території відомості ЄРДР, де він призначений прокурором, пересвідчився, що призначення прокурорів відбувалось заступниками керівника вчасно після внесення відповідних відомостей про кримінальні правопорушення.

Аналогічні пояснення надали прокурори Мелітопольської окружної прокуратури Неровна Н.Г., Чарушина Є.І., ОСОБА_10 , прокурор Приазовського відділу Мелітопольської окружної прокуратури Кулак С.М., прокурор Веселівського відділу Мелітопольської окружної прокуратури Бовкун А.С.

Пояснення щодо спілкування у месенджерах Viber та Whatsapp, обговорення у цих групах питань звернення до суду з клопотаннями про продовження строку дії запобіжних заходів у виді тримання під вартою щодо підозрюваних та обвинувачених, інших службових документів надали також перший заступник керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорожець О.О., заступник керівника Кісілічак С.В., прокурори Фурманенко М.В., Дем`янчук Ю.Є., Дем`янчук О.Г., Лелеченко Р.Ю., Лисенко І.С.

Згідно з поясненнями прокурора Приазовського відділу Мелітопольської окружної прокуратури Дущака Г.С. з 07.02.2022 по 08.03.2022 він перебував у щорічній відпустці. Йому невідомо чи підтримував керівник прокуратури Білоусов І.О. зв`язок із підлеглими та яким чином координував дії підлеглих. З 09.03.2022 вирішення питання організації участі підлеглих у судових засіданнях щодо продовження строків тримання під вартою, проведення нарад з підлеглими працівниками, забезпечення виконання доручень обласної прокуратури, веденням аналітичної документації, пов`язаної зі строками тримання осіб під вартою, контролем дат та часу судових засідань з метою недопущення фактів неявки прокурорів здійснювала перший заступник керівника цієї прокуратури ОСОБА_11 .

Поряд з цим, 7 прокурорів (Гончар Д., Неровна Н., Чарушина Є., Вєнцева А., Кулак С, Бовкун А.) зазначили, що тривалий час був відсутній мобільний зв`язок та інтернет. Про обговорення службових питань керівником прокуратури у спільних групах у месенджерах їм стало відомо пізніше.

ОСОБА_12 зазначив, що роботу прокуратури з 09.03.2022 фактично організовувала перший заступник керівника цієї прокуратури ОСОБА_11 .

Згідно з поясненнями прокурора Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_13 керівник прокуратури ОСОБА_2 постійно був на зв`язку із колективом прокуратури через спільні групи у месенджерах «Viber» та «WhatsApp». За його безпосередньої участі відбувалось обговорення у цих групах питань звернення до суду з клопотаннями про продовження строку дії запобіжних заходів у виді тримання під вартою щодо підозрюваних та обвинувачених, строк у яких спливав наприкінці лютого - початку березня 2022 року, участі прокурорів у розгляді таких клопотань судом. У подальшому за участі ОСОБА_3 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 здійснювався розгляд таких клопотань.

Начальник Веселівського відділу Мелітопольської окружної прокуратури Черніченко Б.В. пояснив, що 24.02.2022 він виїхав з родиною до Полтавської області, а потім повернувся до Запорізької області. У перших числах березня 2022 року він брав участь у нараді, яка проводилась в режимі відео конференції керівником Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_2 . У зазначеній нараді також брали участь перший заступник керівника ОСОБА_11 та начальник Якимівського відділу Шевченко Д.О.

На вказаній нараді обговорено питання продовження строків запобіжних заходів у кримінальних провадженнях, а саме строків тримання під вартою. На виконання рішення наради, він надав вказівку прокурору Веселівського відділу Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_16 на підготовку клопотання у кримінальному провадженні, у якому сплив строк дії попередньої ухвали слідчого судді та його направлення до суду. Веселівським районним судом, який на той час працював та підсудність якого не змінювалась, 11.03.2022 продовжив строк дії запобіжного заходу підозрюваному.

Керівник Запорізької обласної прокуратури Приходько В.В. повідомив, що дозвіл на виїзд ОСОБА_2 в робочий час 25.02.2022 за межі Запорізької області, а також наказ про надання відпустки на цей день не видавався, листи тимчасової непрацездатності від ОСОБА_2 не надходили. Дозвіл на його виїзд до міста Кропивницький 26-27 лютого 2022 року (субота та неділя) не надавався, у зв`язку з тим, що такий дозвіл чи заборона переміщення працівників у вихідні дні не передбачені чинним законодавством. З 28 лютого 2022 року ОСОБА_2 перебував на обліку у Кіровоградській обласній прокуратурі, про що повідомив у телефонному режимі з посиланням на те, що він вступив до добровольчого формування територіальної громади.

Керівництвом обласної прокуратури щоденно у період з 24.02.2022 підтримувався зв`язок із керівниками окружних прокуратур (по Мелітопольській окружній прокуратурі - із заступником керівника) за допомогою месенджерів, узгоджувались дії щодо виїзду працівників із тимчасово окупованих територій, вирішувались робочі питання тощо.

Станом на 02.11.2022 вказані повідомлення видалено з міркувань безпеки. З приводу збереження майна Мелітопольської окружної прокуратури пояснив, що на підставі акту прийому-передачі від 15.03.2021 керівник цієї прокуратури прийняв справи, документи, майно та будучи матеріально-відповідальною особою у подальшому приймав інше майно (автотранспорт, комп`ютерну техніку тощо) та, відповідно, мав забезпечувати її належне використання та збереження. Відомості про протиправне використання комп`ютерної техніки, закріпленої за цією прокуратурою, від керівника Мелітопольської окружної прокуратури, як матеріально відповідальної особи до обласної прокуратури не надходили. Сертифікати кваліфікованих електронних підписів керівника та працівників Мелітопольської окружної прокуратури за ініціативи обласної прокуратури з метою попередження їх використання було заблоковано з 15.04.2022, оскільки від керівника окружної прокуратури таких пропозицій не надходило.

Згідно з розпорядженням Верховного Суду від 10.03.2022 №4/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області на Комунарський районний суд м. Запоріжжя.

Незважаючи на виїзд 24.02.2022 з окупованої території 11 працівників окружної прокуратури (25% від загальної кількості), ОСОБА_2 не ініціював перед керівництвом обласної прокуратури питання щодо тимчасового визначення їм робочого місця на безпечній території Запорізької області з урахуванням розпорядження Верховного Суду від 10.03.2022 №4/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та не забезпечив належної організації роботи окружної прокуратури.

Згідно з частиною другою статті 25 Закону № 1697-VII Генеральний прокурор, керівники відповідних прокуратур, їх перші заступники та заступники відповідно до розподілу обов`язків координують діяльність правоохоронних органів відповідного рівня у сфері протидії злочинності. Основною формою координації є проведення координаційних нарад з керівниками правоохоронних органів, на яких заслуховується інформація щодо їхньої діяльності у сфері протидії злочинності. Рішення координаційної наради є обов`язковим до виконання всіма зазначеними в ньому правоохоронними органами. Порядок та інші форми координації затверджуються наказом Генерального прокурора.

Відповідно до пунктів 9, 10, 11 розділу І Порядку координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності, затвердженого наказом Генерального прокурора від 08.02.2021 № 28, вибір форм та періодичності здійснення заходів із координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності забезпечується керівництвом відповідного органу прокуратури з урахуванням пропозицій керівництва правоохоронних органів, а також сукупності об`єктивних чинників, які характеризують стан, структуру, динаміку злочинності, інших факторів, що впливають на вчинення кримінальних правопорушень. За взаємною згодою суб`єктів координаційної діяльності відповідні заходи можуть здійснюватися у режимі відеоконференцзв`язку або із застосуванням інших засобів комунікації з додержанням вимог законодавства щодо захисту інформації. Координація може здійснюватися також в інших формах: проведення спільних нарад з керівництвом правоохоронних та інших державних органів; створення міжвідомчих робочих груп; здійснення спільних виїздів у регіони для проведення узгоджених дій, перевірок і надання допомоги правоохоронним органам у протидії злочинності; обмін аналітичною інформацією з питань протидії злочинності, проведення спільних аналітичних досліджень; розробка спільних наказів, а також підготовка листів інформаційного характеру і документів організаційного та методичного спрямування; розробка і забезпечення виконання спільних планів із запобігання, виявлення та припинення кримінальних правопорушень, усунення причин та умов, які сприяли їх вчиненню; взаємне використання можливостей з підготовки і навчання кадрів, організація та проведення спільних тренінгів, семінарів, конференцій та інших заходів із метою підвищення кваліфікації працівників органів прокуратури та правоохоронних органів; розробка пропозицій з питань удосконалення системи кримінальної юстиції та правового регулювання у сфері протидії злочинності; ініціювання проведення наукових досліджень у сфері протидії злочинності. За наявності підстав керівництвом органів

Згідно з пунктами 2, 3 розділу II вказаного Порядку спільні наради проводяться за ініціативою та під головуванням керівників органів прокуратури відповідного рівня, їх перших заступників або заступників згідно з розподілом обов`язків із метою обговорення та узгодження спільних заходів з окремих питань запобігання та протидії злочинності, порушенням вимог законодавства у певних сферах. Учасниками спільних нарад можуть бути керівники, перші заступники та заступники або інші уповноважені посадові особи правоохоронних, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, до повноважень яких належить реалізація узгоджених нарадою заходів.

Незважаючи на введення воєнного стану, вчинення злочинів російськими військовослужбовцями на території Мелітопольського району керівником Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_2 всупереч вимог частини другої статті 25 Закону України «Про прокуратуру», пунктів 9, 10, 11 розділу І 2, 3 розділу III Порядку координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності, затвердженого наказом Генерального прокурора від 08.02.2021 № 28, у період з 24.02.2022 з метою запобігання та протидії злочинності жодних координаційного заходів з правоохоронними органами не вжито.

Відповідно до пункту 5 розділу III Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 13 квітня 2017 року № 111, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 травня 2017 року за № 623/30491 керівники місцевих прокуратур у межах компетенції невідкладно повідомляють керівника прокуратури вищого рівня, працівників Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України, дислокованих у відповідних регіональних прокуратурах, про факти вчинення прокурорами дій, що порочать звання прокурора, порушень правил прокурорської етики, вчинення правопорушень проти них, неправомірного втручання у їх службову діяльність, перешкоджання виконанню покладених на них законом обов`язків і здійсненню наданих прав, а також про посягання на життя, здоров`я, житло та майно їх та їхніх близьких родичів, пов`язані зі службовою діяльністю прокурора.

Згідно пояснень прокурора Приазовського відділу Мелітопольської окружної прокуратури ОСОБА_17 14.03.2022 приміщення Мелітопольської окружної прокуратури «штурмували» російські війська та враховуючи, що на території прокуратури зберігався автомобіль його батька марки «Інфініті», заволоділи останнім.

Про вказану подію відповідно до пункту 5 розділу III Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 13 квітня 2017 року № 111, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 травня 2017 року за № 623/30491 ОСОБА_2 повинен був інформувати керівника Запорізької обласної прокуратури.

Відповідно до наказу Генерального прокурора № 409 від 03.09.2020 «Про порядок підготовки, направлення та опрацювання спеціальних повідомлень про кримінальні правопорушення та події, які набули суспільного резонансу» керівникам регіональних (обласних), місцевих (окружних), військових (спеціалізованих) на правах регіональних (обласних) та місцевих (окружних) прокуратур зобов`язані забезпечити опрацювання оперативної інформації про кримінальні правопорушення та події, які набули суспільного резонансу, та невідкладне інформування прокуратур вищого рівня телефоном і надіслання цієї інформації факсимільним зв`язком чи електронною поштою.

Так, негайно, упродовж доби, встановленими видами зв`язку письмово інформувати прокурорів вищого рівня спеціальними повідомленнями про тяжкі та особливо тяжкі кримінальні правопорушення, проти основ національної безпеки України; проти громадської безпеки; вчинені на тимчасово окупованих територіях України, що набули резонансу; вчинені іноземцями, а також стосовно них; захоплення державних або громадських будівель чи споруд; кримінальні правопорушення, вчинені працівниками органів прокуратури, а також стосовно них та інші.

Спеціальне повідомлення - це первинний довідково-інформаційний документ оперативного інформування керівників органів прокуратури вищого рівня про кримінальні правопорушення та надзвичайні події, які набули суспільного резонансу, а також їх розкриття та реагування на вказані події. У спеціальних повідомленнях зазначати відомості, зокрема, про: час надходження інформації про кримінальне правопорушення; місце, час, обставини події; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за якою розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні; орган, яким внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення та розпочато досудове розслідування; час внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та визначений автоматизованою інформаційною системою номер кримінального провадження; осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення; подальше спрямування матеріалів кримінального провадження за підслідністю; орган досудового розслідування; орган прокуратури, прокурори якого здійснюють нагляд у формі процесуального керівництва, та контактну інформацію щодо прокурора/старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні або його керівника; потерпілих осіб; обрання запобіжного заходу; заподіяну злочином шкоду; вилучені предмети та знаряддя кримінального правопорушення; проведені первинні слідчі (розшукові) дії та вжиті правоохоронними органами заходи щодо запобігання чи локалізації та припинення кримінальних правопорушень (подій); направлені повідомлення до Міністерства закордонних справ України про затримання та взяття під варту іноземних громадян, а також іншу важливу інформацію.

У випадках порушення строків внесення або у разі невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань вказувати причини та за наявності підстав застосовані заходи впливу.

За таких обставин Комісія дійшла висновку, що ОСОБА_2 у період з 24.02.2022 до 31.03.2022 року самоусунувся від виконання своїх посадових обов?язків, зокрема, наказу Генерального прокурора №409 від 03.09.2020 «Про порядок підготовки, направлення та опрацювання спеціальних повідомлень про кримінальні правопорушення та події, які набули суспільного резонансу». Фактично про кримінальні правопорушення та резонансні події, скоєні у вказаний період на території Мелітопольського району Запорізької області керівництво обласної прокуратури не інформував, спеціальні повідомлення не готував, відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносив.

Позивач, у свою чергу, вказав, що 24 лютого 2022 року, отримавши повідомлення про повномасштабне вторгнення військ рф на територію України та про швидке просування їх, до міста Мелітополя, доручив зібратися у приміщенні прокуратури підлеглим працівникам, повідомивши про початок повномасштабної військової агресії проти України та поїхав на нараду в Мелітопольську міську раду, надавши перед цим вказівку працівникам РСЧ зібрати всі секретні документи підготовити їх для знищення, прокурорам - видалити усі особисті дані з персональних і комп`ютерів, а працівникам канцелярії - зібрати усі документи з кадрових питань та знищити їх шляхом спалювання.

Після завершення наради у міській раді позивач провів нараду з підлеглими, Повідомивши про ситуацію у державі та, враховуючи, що обставини змінювались дуже швидко та мала місце реальна загроза життю та здоров`ю працівників, наказав усім залишити приміщення прокуратури і по можливості виїхати з міста, а робочі обов`язки виконувати дистанційно. Також, під час цієї наради з підлеглими, позивачем була надана вказівка до знищення всієї інформації з персональних комп`ютерів будь-яким шляхом, знищення або вивезення іншої службової документації. Зазначену вказівку працівники виконали.

В подальшому, приблизно о 10 годині 30 хвилин відбулась нарада в режимі відеоконференції під головуванням першого заступника керівника Запорізької обласної прокуратури Коваля А.В. Під час вказаної наради надано розпорядження щодо підготовки до знищення службової документації, кадрових нарядів та інших матеріалів, забезпечення : і збереження матеріалів та інших документів. Надано вказівку з урахуванням наближення І російських військ, з метою недопущення загибелі чи поранення працівників, роз`яснити ' порядок виїзду та доведення до особового складу працівників інформації про можливий . великий ризик залишення у Мелітопольському районі для їх та членів сімей. Також зазначено, що можливі складнощі зі зв`язком, а тому вразі стрімкого розвитку подій, виникнення раніше обговорених обставин, приймати рішення на місці та невідкладно.

При цьому позивач наголошує, що жодних вказівок чи розпоряджень щодо подальших дій з Офісу Генерального прокурора не надходило.

У той момент, коли колони ворожої техніки підходили до м. Мелітополя, позивач, разом із заступником ОСОБА_3 , перебував у своєму службовому кабінеті та чекав на рішення Офісу Генерального прокурора про алгоритм дій, можливу евакуацію чи інші дії. Зрозумівши, що таких вказівок від Офісу не надходить не лише в Запорізьку .обласну прокуратуру, а й по всій країні, розуміючи реальну загрозу своєму здоров`ю та життю, чітко усвідомлюючи, що посада, яку він обіймає, може нести зацікавленість у вигляді примушування до співпраці і, навіть, можливого викрадення з боку ворога, позивач надав вказівку ОСОБА_3 та ОСОБА_18 невідкладно виїхати з м. Мелітополь.

Надалі позивач зателефонував заступнику Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_19 та повідомив, що всі працівники вже не знаходяться на роботі за його вказівкою, матеріали та службова документація знищені і також повідомив, що має намір залишити м. Мелітополь. При цьому, доповів про кількість співробітників, які виїхали та які вирішили залишитися, надавши пояснення щодо кожного з них. ОСОБА_19 підтвердив, що ворожі війська на підступах до міста і погодився з його думкою про виїзд з м. Мелітополя. Приблизно о 13:30-14:00 год. позивач виїхав з м. Мелітополь та направився до прокуратури області. На момент виїзду в прокуратурі нікого не залишалося. Далі, приблизно о 15:30-16:00 24.02.2022 р. позивач прибув до обласної прокуратури, зайшов до ОСОБА_19 з доповіддю про ситуацію, а також виказав своє бажання негайно виїхати до м. Кропивницького з метою перевезення своєї дружини та дітей у більш безпечне місце, на що отримав дозвіл, та виїхав у напрямку м.Кропивницький.

У судовому засіданні позивач повідомив, що того ж дня відвіз свою сім?ю до Львівської області та невідкладно повернувся до м. Кропивницький, де 26.02.2022 року подав заяву, копію паспорта та анкету на ім`я командира добровольчого формування при Кіровоградській обласній раді ОСОБА_20 про вступ до лав вказаного підрозділу.

28 лютого 2022 року позивач став на облік в Кіровоградській обласній прокуратурі у зв`язку з тимчасовою окупацією російською федерацією території, на яку розповсюджується юрисдикція Мелітопольської окружної прокуратури відповідно розпорядження Офісу, про яке його повідомив кадровий підрозділ.

Позивач наголошує, що перебував на постійному зв`язку зі своїми підлеглими та заступниками, координував їх діяльність, та за можливості допомагав вирішувати соціальні потреби. Крім того, кожного дня виконував покладені обов`язки керівника прокуратури, організовував участь підлеглих в судових засіданнях, забезпечував складання та подачу відповідних клопотань про участь в судових засіданнях з приводу продовження строків тримання під вартою. За ввказаний період у режимі відеоконференції проводив наради з підлеглими та забезпечував виконання доручень прокуратури області. Вів аналітичні документи пов`язані зі строками (гримання осіб під вартою, дати та часу судових засідань) з метою недопущення неявки в них прокурорів. Крім цього, також підтримував зв`язок з підлеглими, які залишилися на окупованій території, з метою з`ясування їх стану та перебування в безпеці. Тобто навіть після укладення контракту позивач продовжував підтримувати контакти зі своїми працівниками і приймати активну участь в життєдіяльності прокуратури та робочих складнощах, що свідчить про виконання ним своїх службових обов`язків як керівника прокуратури.

Отже, на переконання сторони позивача, упродовж усього спірного періоду ОСОБА_2 належно виконував свої посадові обов?язки, а його перебування у м. Кропивницькому жодним чином не позначилось на ефективності діяльності Мелітопольської окружної прокуратури, оскільки він підтримував належну комунікацію та координацію дій працівників прокуратури у тому ж обсязі, в якому це відбувалося до початку повномасштабної агресії РФ, а жодних негативних наслідків не настало. Зокрема, позивач покликається на те, що визначення місця розташування Мелітопольської окружної прокуратури не належить до його компетенції, а функції щодо забезпечення участі у судових засіданнях щодо продовження строків тримання під вартою підозрюваних, внесення відомостей до ЄРДР тощо були розподілені між його заступниками до повномасштабного вторгнення рф.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , ОСОБА_21 та ОСОБА_22 підтвердили, що відповідно до раніше встановленого розподілу функціональних обов?язків продовжували їх виконувати і з 24.02.2022 року, інформуючи ОСОБА_2 через месенджери.

Суд натомість вважає, що доводи сторони позивача зводяться до формалізації та спрощення висновків відповідача, якими обгрунтоване спірне рішення.

Не надаючи окремо правової оцінки існуючому до повномасштабного вторгнення рф розподілу функціональних обов?язків між керівником Мелітопольської окружної прокуратури та його заступниками, суд наголошує, що у спірних правовідносинах має місце виняткове поєднання одночасної дії трьох факторів, а саме: 1) перебування позивача на адміністративній посаді керівника Мелітопольської окружної прокуратури, що поза розумним сумнівом вимагає наявності у відповідної особи морально-вольових психологічних якостей, зокрема таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і приймати рішення у складних ситуаціях 2) встановленої законом беззастережної потреби у безперервності виконання завдань та функцій прокуратури як нагального та безумовного суспільного інтересу; 3) безперервного тривання з 24.02.2022р. правового режиму воєнного стану, запровадженого на всій території України у зв`язку із збройною агресією ворога, що призводить до абсолютного пріоритету публічного інтересу суспільства на збереження існування Держави Україна над будь-яким приватним власним інтересом конкретного прокурора і поглинає усі ймовірні ризики професійної діяльності прокурора, унеможливлює як прояви пасивної форми поведінки, так і ухилення з будь-яких причин від повсякденого та безперервного виконання завдань органів прокуратури.

Так, відповідно до статті 12 Закону № 1697-VII у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

Наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 №39 визначено перелік і територіальну юрисдикцію окружних прокуратур. Згідно з вказаним наказом територіальна юрисдикція Мелітопольської окружної прокуратури (з місцем розташування у місті Мелітополі) визначена - Мелітопольський район Запорізької області.

Статтею 13 Закону № 1697-VII визначено повноваження керівника окружної прокуратури, до яких, зокрема, віднесено організацію діяльності окружної прокуратури та виконання інших повноважень, передбачених цим та іншими законами України. У разі відсутності керівника окружної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник окружної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника окружної прокуратури.

Наказом Генерального прокурора від 07.08.2020 № 365 «Про загальні засади організації роботи в органах прокуратури України» (далі - наказ № 365) визначено засади організації діяльності органів прокуратури.

Зокрема, згідно з пунктами 4, 5, 7.2, 9.2 наказу №365 питання організації роботи органів прокуратури на певних напрямах, а також розмежування повноважень між органами прокуратури щодо виконання конституційних функцій визначаються наказами Генерального прокурора, у яких відповідно до положень законодавства та цього наказу конкретизуються завдання і межі повноважень прокуратур різних рівнів, порядок їх реалізації.

Відповідно до пункту 19 наказу № 365 керівники усіх рівнів, їхні перші заступники та заступники зобов`язані забезпечувати дієвий контроль за повнотою, якістю та своєчасністю виконання завдань і доручень керівництва відповідної прокуратури та прокуратур вищого рівня, планів роботи, рішень нарад, організаційно-розпорядчих актів, використовуючи різні форми та методи контролю. У разі встановлення фактів порушень виконавської дисципліни за рішенням керівника вживати заходів для встановлення їх причин, притягнення до відповідальності винних осіб.

Робота органів прокуратури організовується за територіальним і функціональним (предметним) принципами. Обов`язки між працівниками місцевих (окружних) прокуратур з огляду на їхню структуру розподіляються наказами керівників цих прокуратур та/або їх перших заступників чи заступників.

Порядок роботи місцевих (окружних) прокуратур та взаємодії їхніх структурних підрозділів за необхідності визначається наказами керівників цих прокуратур.

Згідно зі статтею 30 Кодексу законів про працю України працівник повинен виконувати доручену йому роботу особисто і не має права передоручати її виконання іншій особі, за винятком випадків, передбачених законодавством.

Відповідно до наказу керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області від 05.01.2022 № 1 «Про розподіл обов`язків між працівниками Мелітопольської окружної прокуратури» на керівника окружної прокуратури покладено загальне керівництво роботою прокуратури за всіма напрямами діяльності, визначеними Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру» та наказами Генерального прокурора. Зокрема, організація діяльності очолюваної прокуратури, координація діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності, контроль за виконанням узгоджених заходів, забезпечення контролю виконання, забезпечення єдиної системи організації діяльності та взаємодії прокурорів окружної прокуратури у кримінальному провадженні, загальна організація діяльності прокурорів у судовому провадженні, організація роботи щодо ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, інформаційно-аналітичної системи «Облік та статистика органів прокуратури» і формування статистичної звітності», організація щоденного моніторингу ЄРДР, невідкладне призначення прокурора окружної прокуратури у конкретному кримінальному провадженні, організація та контроль за своєчасним направленням до прокуратури області спецповідомлень (інформацій) про кримінальні правопорушення та інші події, які набули суспільного резонансу, у випадках передбачених організаційно-розпорядчими документами Генерального прокурора, у межах компетенції вжиття передбачених законом заходів щодо захисту підпорядкованих прокурорів від неправомірного втручання у службову діяльність, перешкоджання виконанню покладених на них законом обов`язків і здійснення наданих прав, а також від посягань на життя, здоров`я, житло та майно їх і їхніх близьких родичів, пов`язаних із службовою діяльністю прокурора.

Таким чином, керівник окружної прокуратури, зобов`язаний вживати всіх заходів, пов`язаних з належною організацією діяльності окружної прокуратури.

У межах даного спору суд визнає загальновідомими ( ч.3 ст.78 КАС України) обставини того, що 24.02.2022 р. був розпочатий акт безпосередньої збройної військової агресії Російської Федерації проти України поза межами окремих районів Луганської області України та Донецької області України, а Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 на всій території України було введено правовий режим воєнного стану.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Відтак усі військові формування України та правоохоронні органи України (у тому числі й прокуратура, яка в силу статті 1 Закону України «Про прокуратуру» здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави) та їх працівники повинні були /мусили, безвідносно до наявності окремих наказів безпосередніх чи прямих керівників, докладати власних зусиль для забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, для забезпечення виконання завдань відповідних органів з метою відсічі збройної агресії ворога проти України, що виключало легітимність обрання пасивної форми поведінки (у тому числі пріоритетне переміщення себе та своєї сім?ї до «більш безпечних місць»), за виключенням випадку виконання особистого спеціального службового завдання, випадку виконання чіткого та однозначного наказу військово-політичного керівництва України у цілях збереження людських ресурсів задля продовження боротьби проти військової агресії, випадку знаходження у безпорадному стані у медичному закладі.

Із 24 лютого 2022 року виникла нагальна потреба забезпечення керівниками державних органів публічного інтересу суспільства у самовідданій щоденній діяльності, спрямованій на захист суверенітету та територіальної цілісності України, у підтриманні безперервної та достовірної упевненості суспільства про фізичне місцезнаходження керівників таких органів на робочих місцях та про безперервне належне функціонування відповідних органів.

Як видно з пояснень свідків, фактично діяльність Мелітопольської окружної прокуратури забезпечували заступники ОСОБА_2 , а ступінь залучення його упродовж до 24 лютого- 31 березня 2022 року звівся до інформування у месенджерах про вчинені дії.

Суд вважає, що навіть цього міркування є цілком достатньо для визнання правомірними висновків Комісії з приводу припинення перебування позивача на адміністративній посаді керівника Мелітопольської окружної прокуратури.

Суд не заперечує того, що відповідно до ст.3 Конституції України найвищою соціальною цінністю є людина, однак, з огляду на завдання, покладені законом на органи прокуратури, а також виникнення реальної загрози суверенітету України, територіальній цілісності України та географічне розташування міста Мелітополь, зазначає, що заявник у силу вищевказаних обставин повинен був за власною ініціативою, особисто, без отримання будь-яких додаткових вказівок вжити заходів щодо унормування роботи, визначення тимчасового місця перебування та належного і безперервного виконання завдань увіреного йому органу прокуратури.

Стосовно доводів ОСОБА_2 щодо його участі з 26.02.2022 року у добровольчому формуванні територіальної громади, у зв`язку з чим він виконував обов`язки керівника Мелітопольської окружної прокуратури дистанційно, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 19, 20,21 Положення про добровольчі формування територіальних громад, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1449, особа, яка виявила бажання стати членом добровольчого формування, подає заяву на ім`я командира добровольчого формування. У заяві зазначається прізвище та власне ім`я особи, інформація про реєстрацію місця проживання (перебування) особи, інформація про освіту, інформація про місце роботи або вид діяльності, інформація про військово-облікову спеціальність (за наявності), обґрунтування бажання стати членом добровольчого формування.

До заяви додаються копії паспорта громадянина України, військово-облікового документа (обов`язково для чоловіків та за наявності в жінок), документа із зазначенням реєстраційного номера облікової картки платника податків (крім осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті), медичної довідки для отримання дозволу (ліцензії) на об`єкт дозвільної системи за формою 127/о (додаток 1 до Порядку).

Командир добровольчого формування ухвалює рішення про зарахування до членства у добровольчому формуванні протягом семи робочих днів або надає особі обґрунтовану відмову в зарахуванні до членства на підставі критеріїв, визначених пунктами 16 та 17 цього Положення.

Контракт добровольця територіальної оборони укладається між командиром добровольчого формування та особою, яка подала заяву щодо членства в добровольчому формуванні. Такі особи укладають контракт добровольця територіальної оборони строком на три роки. Форма контракту добровольця територіальної оборони затверджується Міноборони.

Командир добровольчого формування укладає контракт безпосередньо з командиром військової частини Сил територіальної оборони Збройних Сил.

Тобто підставою для участі у добровольчому формуванні є контракт добровольця територіальної оборони.

Згідно інформації Кіровоградської обласної ради Положення про добровольчі формування територіальних громад Кіровоградської області затверджено розпорядженням голови Кіровоградської обласної ради 28.02.2022 № 60-гр.

Отже, добровольчі формування територіальних громад Кіровоградської області станом на 26.02.2022 року не було створено.

Натомість контракт добровольця територіальної оборони укладений ОСОБА_2 з командиром добровольчого формування Олександрійської територіальної громади тільки 31.03.2022 року.

Таким чином, правових підстав для висновку про те, що упродовж 26.02.2022 року -31.03.2022 року позивач брав участь у добровольчому формуванні територіальної громади, що увільняло б його від безпосереднього виконання обов?язків керівника Мелітопольської окружної прокуратури, немає.

Тому підсумково суд вважає, що Комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно, оцінила правильно, та засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила.

Так, Комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві аспекти, котрі здатні вплинути на висновок про звільнення позивача з адміністративної посади.

При розв`язанні спору, суд, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі Гарсія Руїз проти Іспанії, від 22.02.2007р. у справі Красуля проти Росії, від 05.05.2011р. у справі Ільяді проти Росії, від 28.10.2010р. у справі Трофимчук проти України, від 09.12.1994р. у справі Хіро Балані проти Іспанії, від 01.07.2003р. у справі Суомінен проти Фінляндії, від 07.06.2008р. у справі Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії), вичерпно реалізував існуючі правові механізми з`ясування об`єктивної істини; надав розгорнуту оцінку усім юридично значимим факторам та обставинам справи; дослухався до усіх ясно і чітко сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін.

При цьому наведені у позові доводи та сукупність поданих позивачем доказів не доводять нездатності громадянина України чоловічої статі - керівника окружної прокуратури - вживати усіх необхідних заходів або щодо безпосереднього захисту територіальної цілісності України та державного суверенітету України або ж щодо особистого, повсякденного та безперервного виконання функцій прокуратури і - тим самим - посилення авторитету прокуратури в очах громадянського суспільства.

Тож на підставі досліджених матеріалів справи та аналізу норм законодавства, якими врегульовано спірні правовідносини, суд дійшов висновку щодо правомірності рішення відповідача з одного боку та щодо відсутності факту порушення прав позивача, які потребували б судового захисту - з іншого.

Враховуючи усі вищевикладені обставини, резюмує відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Судові витрати, які у зв?язку із відмовою у задоволенні позову підлягали б розподілу на підставі статті 139 КАС України, у справі відсутні.

Керуючись статтями 139, 246, 255, 292-297, 325, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Офісу Генерального прокурора (; адреса: вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 01011) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтями 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції в 30-денний строк з дня отримання повного тексту цього рішення.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. КРАВЧУК