Справа № 577/6926/24
Суддя: Буток Т. А.
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 577/6926/24
Провадження № 2-а/577/12/25

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2025 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі:

головуючого судді Буток Т. А.

при секретарі Кузнєцовій О.Л.

з участю представника Юсан І.О

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотоп цивільну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, просить скасувати постанову серії АП № 3458 від 13.12.2024 року, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 , про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, а провадження в справі закрити. Вимоги обгрунтовує тим, що постановою серії АП № 3458 від 13.12.2024 року, винесеною начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 , на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП. Того ж дня, від отримав вищевказану постанову, що підтверджується його підписом. Вважає постанову необгрунтованою та такою, що не відповідає нормам КУпАП. У оскаржуваній постанові вказано, що йому 06.11.2024 року було встановлено 3-ю групу інвалідності та він в 7-денний строк до 14.11.2024 року особисто не повідомив ІНФОРМАЦІЯ_2 про зміну персональних даних. Він не погоджується з доводами викладеними в постанові, виходячи з наступного. 06.11.2024 року йому було встановлено інвалідність 3-ї групи, про що спеціалізованою кардіологічною медико-соціальною експертною комісією № 2 видано довідку до акта огляду МСЕК серія 12 ААД № 364029. 09.11.2024 року представниками спеціалізованої кардіологічної медико-соціальної експертної комісії № 2 направлено рекомендованим листом відповідне повідомлення до ІНФОРМАЦІЯ_3 в якому вказано, що йому встановлена інвалідність. Також представниками спеціалізованої кардіологічної медико-соціальної експертної комісії № 2, як цього вимагають норми законодавства, направлено у 3-денний строк виписку з акта огляду комісії органові, в якому особа з інвалідністю перебуває на обліку, як отримувач пенсії чи державної соціальної допомоги (щомісячного довічного грошового утримання), що призначається замість пенсії. Крім того, 08.11.2024 року він особисто звернувся з заявою про надання йому відстрочки від призову на військову службу до ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», підстава - наявність у нього інвалідності 3-ї групи, долучивши до заяви довідку до акта огляду МСЕК серія 12 ААД № 364029, завірену належним чином. Згідно протокольного рішення № 23 від 13.11.2024 року, його заяву розглянуто та надано відстрочку від призову на військову службу на підставі п. 2 ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відповідні дані працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 внесені в систему «Оберіг». Також вказує, що відповідно до примітки до ст. 210 КУпАП, положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи. Таким чином, законодавець чітко визначив умову, за якої положення ст. 210-1 КУпАП не застосовуються за відсутності можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами, базами даних, держателями (розпорядниками) яких є державні органи. У постанові про притягнення його до відповідальності не вказано, які саме дані не уточнив позивач. 3 огляду на вказане, обов`язок з уточнення даних, який визначений ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу» він не порушив. Оспорювану постанову вважає протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

В судовому засіданні представник позивача Юсан І.О. позовні вимоги підтримала та просить задовольнити.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 заперечує проти позовних вимог та просить відмовити в задоволенні позову.

Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного висновку.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію (у т.ч. передбачені ст.210, 210-1 КУпАП).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Як встановлено ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно із ч. 2 ст.283 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

В судовому засіданні встановлено, що згідно постанови серії АП № 3458 від 13.12.2024 року, винесеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 , ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що 06.11.2024 року йому було встановлено 3-ю групу інвалідності, та в 7-денний строк, до 14.11.2024 року, особисто не повідомив ІНФОРМАЦІЯ_2 про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», таким чином порушив пп. 8 п.1 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних, резервістів», визначених в Додатку 2 до Порядку, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 року № 1487, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП, накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000 грн.

Згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 виданого 28.10.2005 року Конотопським МРВ УМВС України в Сумській області, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Конотоп Сумської області.

Відповідно копії пенсійного посвідчення серії НОМЕР_2 від 20.11.2024 року, виданого Пенсійним Фондом України вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є пенсіонером, має третю групу інвалідності, терміном до 30.11.2025 року.

Згідно копії довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААД № 364029 від 06.11.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є інвалідом третьої групи.

Відповідно копії протокола серії АП № 3458 від 13.12.2024 року складеного начальником групи обліку офіцерів запасу майором ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , мешканець АДРЕСА_1 , порушив пп. 8 п.1 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних, резервістів», визначених в Додатку 2 до Порядку, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 року № 1487, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

З копії заяви від 08.11.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 про надання йому відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Згідно копії довідки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 8533 від 02.12.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , надана відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації, на особистий період на підставі п. 2 ч. 1 ст. 23 ЗУ Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Відповідач в постанові зазначає, що ОСОБА_1 порушив п.п. 8 п. 1 Закону України «Про единий державний реєстр призовників, війсковозобов`язаних та резервістів» а саме не уточнив дані протягом 7 днів. Правопорушення вчинено під час дії особливого періоду, враховуючи вищезазначене громадянин ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

За змістом положень ч. 3 ст. 210 КУпАП, вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період - тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суд зазначає, що постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності є офіційним документом - рішенням суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, в якому, зокрема, має бути чітко зазначено опис обставин, установлених при розгляді справи і посилання на норму закону, яка передбачає відповідальність за це адміністративне правопорушення. Дотримання цих вимог має виключне значення для встановлення об`єктивної істини при оскарженні такої постанови в судовому порядку.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12.05.2020 року у справі № 513/899/16-а.

За змістом ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до Закону України «Про оборону України», особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року воєнний стан, який триває і по теперішній час.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (в редакції, чинній з 18.05.2024 року згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» від 11.04.2024 року № 3633-ІХ) інші військовозобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, зобов`язані уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.

Відповідно до абз. 2 ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з абз. 4 пункту 1 частини ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 3633-ІХ під час дії Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24 лютого 2022 року № 65/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 3 березня 2022 року № 2105-IX: громадяни України, які перебувають на військовому обліку, зобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності цим Законом уточнити адресу проживання, номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності електронної пошти) та інші персональні дані: у разі перебування на території України - шляхом прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання, або до центру надання адміністративних послуг, або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (за наявності).

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» усталена судова практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) є частиною національного законодавства та обов`язкова для застосування судами як джерело права.

Стандарти, встановлені Конвенцією для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ і на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09 червня 2011 року).

Так, у рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень, зокрема, критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Суд зазначає, що відповідно до примітки до ст. 210 КУпАП, положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Таким чином, законодавець чітко визначив умову, за якої положення ст. 210 КУпАП не застосовуються за наявності можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами, базами даних, держателями (розпорядниками) яких є державні органи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» держателем Реєстру є Міністерство оборони України (далі - Держатель Реєстру), розпорядником Реєстру є Генеральний штаб Збройних Сил України (далі - розпорядник Реєстру), а Служба безпеки України та розвідувальні органи України є органами адміністрування та ведення Реєстру. Адміністратором Реєстру є Держатель Реєстру.

Відповідно до ч. 5, 8, 9 ст. 5 цього Закону органами адміністрування Реєстру в межах своїх повноважень є, зокрема, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя.

Органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України.

Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних. Згідно з ч. 3 ст. 14 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.

Цією нормою передбачено перелік державних органів, від яких Органи ведення Реєстру одержують в електронному вигляді персональні відомості призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Електронна інформаційна взаємодія, у тому числі надання відповідних відомостей, між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами, базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною, здійснюється відповідно до законів України «Про публічні електронні реєстри», «Про розвідку» та в порядку, визначеному Держателем Реєстру спільно з відповідним державним органом.

Таким чином, виходячи з вищевказаних норм Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», інформацію, яку нібито не оновив або не уточнив ОСОБА_1 посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_3 могли отримати від уповноважених органів та з реєстрів, до яких мають доступ в електронному вигляді.

Крім того, відповідачем не вказано, які саме відомості (персональні дані) не могли бути одержані самостійно відповідачем по справі шляхом електронної інформаційної взаємодії.

З матеріалів справи також не вбачається, що відповідачем вживалися заходи щодо отримання персональних відомостей позивача в порядку електронної інформаційної взаємодії, і що внаслідок проведених заходів такі відомості отримати не вдалося.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 1 ст.і 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Ч. 3 ст. 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення.

За таких обставин та враховуючи, що відповідач не довів правомірності свого рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити, а провадження у справі закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 19, 22, 55, 62 Конституції України, ст. 7, 9, 10, 11, 77, 241-246, 250, 255, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову серії АП № 3458 від 13 грудня 2024 року, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 , про накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, скасувати.

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП закрити.

Рішення суду, відповідно до ст. 286 КАС України, може бути оскаржено безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрований АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_8 , юридична адреса: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 .

Суддя Буток Т. А.