Справа № 320/4036/25
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2025 року м. Київ №320/4036/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту»
доДержавного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу»
провизнання протиправним та скасування рішення,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

23 січня 2025 року через систему «Електронний суд» Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (код ЄДРПОУ - 44830311) оформлене протоколом №1401-10 від 14.01.2025 року про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» за Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднене за ідентифікатор №UA-2024-12-18-022140-a, на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Згідно із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Жуковій Є.О. 24.11.2024 о 14 год. 25 хв.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що своїм рішенням про відміну спрощеної закупівлі, де позивач мав право розраховувати на визнання його переможцем та укладання із ним відповідного договору про закупівлю, відповідачем застосовано дискримінацію та нерівне ставлення до позивача, як до учасника, не здійснено об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури спрощеної закупівлі чим вчинено зловживання по відношенню до позивача.

Як вказує позивач, для усунення порушень із боку відповідача ЗУ «Про публічні закупівлі» останній повинен був відхилити пропозицію ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» відповідно п. 3 ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про публічні закупівлі» та перейти до оцінки наступної найбільш економічно вигідної пропозиції позивача, що відповідачем не було зроблено. Натомість відповідачем було прийнято рішення про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі UA-2024-12-18-022140-a).

Позивач не погоджуючись із вказаним рішенням, зазначає, що відповідачем відмінено спрощену закупівлю на підставі п. 2 ч. 17 ст. 14 ЗУ «Про публічні закупівлі» - через неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель, проте рішення відповідача не містить порушення з питань публічних закупівель і обґрунтувань неможливості усунення.

За посиланнями позивача, відповідачем у оголошені виконано вимогу п. 2 ч. 2 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі» в частині надання переможцем закупівлі під час укладання договору про закупівлю копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі. Відповідачем було визначено свої повноваження на відхилення пропозиції учасника, яким не надано перелік документів згідно з Додатком № 9 до Оголошення у строк, що не перевищує два робочих дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.01.2025 відкрито провадження в адміністративній справі. Суд ухвалив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін з урахуванням особливостей розгляду даної категорії справ, передбачених ст. ст. 268, 269, 282 Кодексу адміністративного судочинства України, призначено судове засідання на 25 січня 2025 року о 12:00.

Вказаною ухвалою від 24.01.2025 витребувано від відповідача: копію належним чином засвідченого повного тексту протоколу №1401-10 від 14.01.2025 року про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» за Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднене за ідентифікатор №UA-2024-12-18-022140-a; письмові пояснення про фактичні та конкретно визначені підстави та причини відміни процедури закупівлі із відповідними доказами; відзив на позовну заяву та усі наявні підтверджуючі документи, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті спірного рішення, вчинення спірної бездіяльності/дій, у тому числі документи, що підтверджують надіслання копії відзиву та доданих до нього документів учасникам справи.

25 січня 2025 року через систему «Електронний суд» представником Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» подано відзив на позов.

У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує з підстав їх необґрунтованості.

Відповідач зазначає, що у зв`язку з допущенням помилки при підготовці оголошення про проведення спрощеної закупівлі, а саме - Замовником не зазначено вимогу щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту, а також враховуючи неможливість внесення змін у межах оголошеної закупівлі, виникла необхідність відмінити спрощену закупівлю та оголосити закупівлю з коректними вимогами, які відповідають Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» та постанові Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1000.

Як вказує відповідач, у зв`язку з тим, що у потенційних постачальників виникли розбіжності у трактуванні законодавства щодо ліцензування господарської діяльності з продажу засобів індивідуального захисту на території України, була організована робоча нарада на виконання доручення заступника Міністра оборони України. Відповідно до протоколу робочої наради від 14.01.2025 року № 1019/з/2 Міністерством внутрішніх справ України (органом ліцензування) було визначено, що ліцензуванню підлягають як виробництво засобів індивідуального захисту, так і їх продаж.

Враховуючи неможливість внесення змін у межах оголошеної закупівлі щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту 14.01.2025 року було скасовано зазначені закупівлі і оголошено закупівлю з оновленими вимогами. Оскільки Замовником не зазначено вимогу щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту, відбулось не свідоме порушення законодавства з питань публічних закупівель в частині порушення принципів здійснення публічних закупівель, зокрема відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників та рівного ставлення до них.

Відповідно до пункту 2 частини 17 статті 14 Закону Замовник відміняє спрощену закупівлю в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. Враховуючи наведені вище обставини, задля усунення встановлених порушень було вирішено відмінити спрощену закупівлю на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону.

Окрім законності відміни зазначеної процедури, відповідач звертає увагу суду, що можливість повернутись на попередній етап є відсутньою, так як електронна система закупівель не передбачає таких технічних можливостей. Крім того, позивач не позбавлений можливості взяти участь у новій закупівлі, що є аналогічною попередній.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов. Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Учасниками справи заявлені клопотання про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Після надання пояснень учасниками справи у відкритому судовому засіданні та дослідження матеріалів справи, враховуючи подання всіма учасниками справи відповідних клопотань, протокольною ухвалою суду від 25.01.2025, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2024 року Державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» як замовником на веб-порталі Уповноваженого органу за ідентифікатором №UA-2024-12-18-022140-а оприлюднено Оголошення про проведення спрощеної закупівлі за предметом: Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування).

Як вбачається з відомостей з офіційного веб-сайту Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-12-18-022140-a) документи були подані наступними учасниками:

Товариство з обмеженою відповідальністю "НЕКСТГЕН ЛТД"

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ЗАСОБІВ ІНДИВІДУАЛЬНОГО ЗАХИСТУ"

Товариство з обмеженою відповідальністю "НАУКОВО ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "ТЕМП-3000"

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІК"

Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРТАК.ЮА"

Відповідно до Протоколу № 0701-2 Уповноваженої особи державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» від 07.01.2025 вирішено визначити ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» переможцем спрощеної Закупівлі; оприлюднити на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

09 січня 2025 року ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» розміщено вимогу №UA-2024-12-18-0022140-а.а1 про усунення порушень з боку відповідача.

Згідно із інформацією, розміщеною на офіційному сайті Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-12-18-022140-a) вимога не задоволена.

Рішенням, що оформлено Протоколом Уповноваженої особи державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» № 1401-10 від 14.01.2025 вирішено:

1. Відмінити спрощену закупівлю за предметом закупівлі «Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі UA-2024-12-18-022140-a) на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону.

2. Оприлюднити в електронній системі закупівель інформацію про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі «Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі UA-2024-12-18-022140-a) протягом одного дня з дня прийняття цього рішення.

Позивач, вважаючи вказане рішенням протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

У силу вимог частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У постанові Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 826/6029/18 викладено правовий висновок, відповідно до якого у контексті вимог частини другої статті 2 КАС України нормативне обґрунтування прийнятого рішення та його співвідношення з фактичними обставинами не є формальною вимогою, оскільки суд має перевірити чи діяв суб`єкт владних повноважень, у тому числі (…) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У цій справі Суд також вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (наприклад, рішення у справі «Suominen v. Finland», заява № 37801/97, пункт 36), відповідно до якої орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень; принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення..

Критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять правову основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, які не ґрунтуються на нормах права.

Отже, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.

Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначає Закон України «Про оборонні закупівлі» від 17.07.2020 №808-IX (далі - Закон №808-IX), метою якого є визначення правових засад для забезпечення матеріально-технічних і наукових потреб сектору безпеки і оборони держави шляхом ефективного та прозорого здійснення оборонних закупівель із дотриманням заходів захисту національних інтересів, створення конкурентного середовища, запобігання корупції у сфері оборонних закупівель, розвитку добросовісної конкуренції, а також ефективного та прозорого планування, реалізації і контролю за здійсненням оборонних закупівель.

Приписами статті 3 Закону №808-ІХ обумовлено, що оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.

Відповідно до приписів частин першої-третьої статті 30 Закону №808-ІХ, особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.

Оборонні закупівлі (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) під час дії правового режиму воєнного стану здійснюються з дотриманням, таких вимог:

1) державні замовники протягом одного робочого дня до дати розміщення оголошення про закупівлю надсилають таке оголошення для оприлюднення адміністратором електронної системи закупівель на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель та/або в електронній системі закупівель.

Перелік інформації, яка включається до оголошення, визначається Кабінетом Міністрів України;

2) порядок встановлення граничної ціни на продукти харчування, що закуповуються державними замовниками (службами державних замовників, військовими частинами), а також підстави внесення змін до істотних умов договору про закупівлю продуктів харчування, укладеного без використання електронної системи закупівель, визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) у разі здійснення державним замовником (службою державного замовника, військовою частиною) закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та/або послуг з організації харчування військових частин договір про закупівлю повинен містити інформацію щодо: назви предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів), ціни за одиницю кожної номенклатурної позиції товару (із зазначенням одиниці виміру щодо товарів), калькуляції ціни послуг із зазначенням вартості всіх складових вказаних послуг, включаючи калькуляцію ціни вартості та кількості окремих послуг.

За результатами здійснення закупівель на період дії правового режиму воєнного стану в разі здійснення закупівлі без використання електронної системи закупівель, за умови що вартість предмета закупівлі для товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, для робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони - 1,5 мільйона гривень, державний замовник (служба державного замовника, військова частина) оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівель озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин), протягом 10 робочих днів з дня укладення такого договору.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості).

Пунктами 1 Особливостей визначено, що ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.

Державні замовники здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг у період дії правового режиму воєнного стану відповідно до цих особливостей (п. 4 Особливостей).

Для планування закупівель та звітування про їх здійснення відповідно до цих особливостей рішеннями державних замовників, що здійснюють такі закупівлі, визначаються переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг (п. 6 Особливостей).

Відповідальною за організацію та проведення оборонних закупівель може бути уповноважена особа/інша особа державного замовника та/або колегіальний орган, що утворюється державним замовником та складається не менше ніж із трьох осіб такого державного замовника. Порядок організації діяльності такого колегіального органу визначається державним замовником (п. 7 Особливостей).

Державні контракти (договори), крім тих, що укладаються із застосуванням рамкової угоди для потреб оборони, передбаченої цими особливостями, укладаються державними замовниками з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №335 «Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану» (Офіційний вісник України, 2022р., № 26, ст. 1419).

Під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) державний замовник готує оголошення про закупівлю, в якому зазначається інформація згідно з додатком 2, та надсилає його для оприлюднення відповідно до пункту 1 частини третьої статті 30 Закону №808-ІХ.

Придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом №922-VIII, в електронній системі закупівель.

Під час здійснення закупівель державні замовники визначають предмет закупівлі відповідно до вимог Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15.04.2020 №708.

Отже, на період дії правового режиму воєнного стану застосовуються приписи статті 30 Закону №922-VIII та Особливостей, відповідно до яких придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель.

Тому враховуючи приписи статті 30 Закону №922-VIII та абзацу четвертого пункту 8 Особливостей, процедура закупівлі, проводиться відповідно до статті 14 Закону №922-VIII, яка врегульовує процедуру проведення спрощеної закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII, закупівля здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/ спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно зі ст. 3 Закону №808-ІХ оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.

Статтею 12 Закону №922-VIII передбачено, що електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.

Статтею 14 Закону №922-VIII визначено, що спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону.

Спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів: оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі; уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі; подання пропозицій учасниками; проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону; розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника; визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю; розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються: найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі; кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; умови оплати; очікувана вартість предмета закупівлі; період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель); кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю); перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв; розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати); - розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.

Вимоги до предмета закупівлі, визначені замовником, можуть зазначатися шляхом завантаження окремих файлів до оголошення про проведення спрощеної закупівлі або в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель.

У вимогах до предмета закупівлі, що містять посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти приймаються у пропозиціях учасників.

Оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимоги до предмета закупівлі не повинні містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Замовником визначаються вимоги щодо надання забезпечення пропозиції відповідно до статті 25 цього Закону та забезпечення виконання договору про закупівлю відповідно до статті 27 цього Закону.

У разі внесення змін до оголошення про проведення спрощеної закупівлі строк для подання пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель не менше ніж на два робочі дні.

Замовник має право з власної ініціативи внести зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі, але до початку строку подання пропозицій. Зміни, що вносяться замовником, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції документів.

Для проведення спрощеної закупівлі із застосуванням електронного аукціону має бути подано не менше двох пропозицій.

У разі якщо була подана одна пропозиція, електронна система закупівель після закінчення строку подання пропозицій автоматично переходить до етапу розгляду на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозиції учасника.

Пропозиції подаються учасниками після закінчення строку періоду уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), шляхом завантаження необхідних документів через електронну систему закупівель, що підтверджують відповідність вимогам, визначеним замовником.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу.

Кожен учасник має право подати лише одну пропозицію, у тому числі до визначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота).

Пропозиції учасників, подані після закінчення строку їх подання, електронною системою закупівель не приймаються.

Пропозиція учасника повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.

Розкриття пропозицій відбувається у порядку, передбаченому абзацами першим і другим частини першої статті 28 цього Закону.

Замовник розглядає на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозицію учасника, яка за результатами електронного аукціону (у разі його проведення) визначена найбільш економічно вигідною.

Строк розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції не повинен перевищувати п`ять робочих днів з дня завершення електронного аукціону.

За результатами оцінки та розгляду пропозиції замовник визначає переможця.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю замовник оприлюднює в електронній системі закупівель.

У разі відхилення найбільш економічно вигідної пропозиції відповідно до частини тринадцятої цієї статті замовник розглядає наступну пропозицію учасника, який за результатами оцінки надав наступну найбільш економічно вигідну пропозицію.

Наступна найбільш економічно вигідна пропозиція визначається електронною системою закупівель автоматично.

Замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо: пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі; учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю; якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.

Інформація про відхилення пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення замовником оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику, пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

Учасник, пропозиція якого відхилена, може звернутися до замовника з вимогою надати додаткову аргументацію щодо причин невідповідності його пропозиції умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі. Не пізніше ніж через три робочих дні з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель замовник зобов`язаний надати йому відповідь.

Замовник може укласти договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем спрощеної закупівлі, на наступний день після оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, але не пізніше ніж через 20 днів.

Договір про закупівлю укладається згідно з вимогами статті 41 цього Закону.

Звіт про результати проведення закупівлі оприлюднюється у порядку, передбаченому статтями 10 і 19 цього Закону.

Замовник відміняє спрощену закупівлю в разі:

1) відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг;

2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель;

3) скорочення видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг (ч. 17 ст. 14 Закону №922-VIII).

Спрощена закупівля автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі:

1) відхилення всіх пропозицій згідно з частиною 13 цієї статті;

2) відсутності пропозицій учасників для участі в ній.

Спрощена закупівля може бути відмінена частково (за лотом) (ч. 18 ст. 14 Закону №922-VIII).

Повідомлення про відміну закупівлі оприлюднюється в електронній системі закупівель:

- замовником протягом одного робочого дня з дня прийняття замовником відповідного рішення;

- електронною системою закупівель протягом одного робочого дня з дня автоматичної відміни спрощеної закупівлі внаслідок відхилення всіх пропозицій згідно з частиною тринадцятою цієї статті або відсутності пропозицій учасників для участі у ній.

Повідомлення про відміну закупівлі автоматично надсилається всім учасникам електронною системою закупівель в день його оприлюднення.

З метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів учасник спрощеної закупівлі може звернутися до замовника та/або до органу, що здійснює контроль над замовником, або до суду (ч. ч. 19, 20 ст. 14 Закону №922-VIII).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач приймав участь у спрощеній закупівлі за предметом закупівлі: Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування), ідентифікатор №UA-2024-12-18-022140-а, що проводилась Державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу».

Відповідачем прийнято рішення № 1401-10 від 14.01.2025, оформлене протоколом уповноваженої особи державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі «Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» (ідентифікатор закупівлі UA-2024-12-18-022140-a) на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону.

Рішення мотивоване тим, що відповідно до пункту 11 статті 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1000, ліцензуванню підлягають виробництво так і продаж засобів індивідуального захисту, у зв`язку з допущенням помилки при підготовці оголошення про проведення спрощеної закупівлі, а саме, Замовником не зазначено вимогу щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту, а також враховуючи неможливість внесення змін у межах оголошеної закупівлі, є необхідність відмінити спрощену закупівлю та оголосити закупівлю з коректними вимогами, які відповідають Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» та постанові Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1000.

Суд акцентує, частина 17 статті 14 Закону № 922-VIII визначає вичерпний перелік відміни закупівлі. При цьому, порушення мають ґрунтуватися згідно вимог законодавства у сфері публічних закупівель, тобто порушення мають стосуватися виключно вимог Особливостей, Закону №922-VIII та іншим підзаконних актів.

Замовник має описати такі порушення, тобто замовник у рішенні про відміну тендеру має чітко описати порушення, які були виявленні, а також Замовник у протоколі про відміну закупівлі на підставі п.2 ч.17 ст.14 Закону № 922-VIII має довести, що не має можливостей усунути порушення.

Принципи закупівель, закріплено у статті 5 Законом №922-VIII, зокрема, це: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

При цьому, з урахуванням забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, замовнику під час проведення процедури закупівлі необхідно дотримуватись принципів здійснення закупівель, закріплених у статті 5 Закону № 922-VIII, не призводячи своїми діями до штучного та/або формального обмеження потенційного кола учасників. Таким чином кожне рішення тендерного комітету чи уповноваженої особи, якщо вона проводить тендер, у разі його відміни або визнання його таким, що не відбувся, має бути документально обґрунтоване та підтверджене відповідними документами, оскільки учасники в силу статті 18 Закону № 922-VIII мають право його оскаржити.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 01.09.2022 у справі №640/23977/21.

Отже, в межах спірних правовідносин, відповідач в оскаржуваному рішенні (протоколі) посилається, на пункт 2 частини 17 статті 14 Закону №922-VIII, як підставу відміни процедури закупівлі в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

В свою чергу підставою неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель відповідач зазначає допущенням ним помилки при підготовці оголошення про проведення спрощеної закупівлі, а саме, Замовником не зазначено вимогу щодо необхідності надання ліцензії з продажу засобів індивідуального захисту.

Відтак, спірним питанням є наявність/відсутність підстав для відміни тендеру в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель, та як наслідок, правомірність/протиправність рішення відповідача про відміну процедури закупівлі, з проводу чого суд зазначає наступне.

Згідно п.2 ч.2 ст. 41 Закону №922-VIII переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати: копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

У разі якщо переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є об`єднання учасників, копія ліцензії або дозволу надається одним з учасників такого об`єднання учасників.

В свою чергу в Оголошенні відповідачем зазначено: «Якщо учасник буде визнаний переможцем спрощеної закупівлі, він зобов`язується надати перелік документів згідно з додатком №9 до Оголошення у строк, що не перевищує два робочих дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір. Учасник погоджується, що ненадання таких документів в визначений строк буде вважатися відмовою від укладання договору».

Відповідно до додатку №9 до Оголошення відповідача, який є невід`ємною частиною Оголошення, останнім зазначено перелік документів, що надаються переможцем закупівлі для укладання договору, серед яких - копія ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у оголошенні про проведення спрощеної закупівлі (п.6).

У разі відсутності дозволу або ліцензії надати лист з відповідним обґрунтуванням з посиланням на чинне законодавство щодо відсутності такої законодавчої необхідності у разі, якщо предмет закупівлі не підлягає ліцензуванню, сертифікації та ін. надати довідку в довільній формі.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про ліцензування видів господарської діяльності», виробництво спеціальних засобів, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії, індивідуального захисту, активної оборони та їх продаж є видом діяльності, який підлягає ліцензуванню.

Крім того, відповідно до роз`яснення МВС України, як органом ліцензування №210/38-2025 від 02.01.2025 року, ліцензуванню підлягають як виробництво та продаж бронежилетів, так і їх складових жилета (плитоноски) (ДСТУ 8782:2018) та чохла для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5, без жорстких бронеелементів) за ТС А01XJ.29423-420:2023(01).

Таким чином ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» (визначений переможець) повинно мати ліцензію або наказ на право провадження господарської діяльності з продажу засобів індивідуального захисту та надати копії даних документів в строк, що не перевищує двох робочих днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір. Або надати лист з відповідним обґрунтуванням з посиланням на чинне законодавство щодо відсутності такої законодавчої необхідності у разі, якщо предмет закупівлі не підлягає ліцензуванню, сертифікації та ін. надати довідку в довільній формі.

Відтак приймаючи участь у закупівлі, учасник такої закупівлі, в силу прямої вказівки закону та згідно вимогам закупівлі, визначеним в Оголошенні та додатку №9 Оголошення, обізнаний про обов`язкову необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності.

Разом з тим, в п.8 Додатку №1 (Вимоги до учасника та перелік документів, що надаються учасником у складі пропозиції) до Оголошення визначено: «копія ліцензії або наказу про видачу ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту. У разі, якщо відповідно до норм законодавства держави реєстрації виробника та/або держави реєстрації виробництва видача ліцензії або документа дозвільного характеру не передбачена, то учасник у складі пропозиції надає лист-роз`яснення в довільній формі від виробника запропонованого товару за підписом уповноваженої особи виробника та завірений печаткою (у разі наявності), в якому мають бути вказані законодавчо обґрунтовані підстави ненадання таких документів із посиланням на відповідні норми законодавства держави реєстрації виробника та/або держави реєстрації виробництва.

Переможець закупівлі у строк, що не перевищує двох робочих днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір, повинен надати Замовнику документи згідно з Додатком № 9 до Оголошення, шляхом оприлюднення таких документів до електронної системи закупівель.

У свою чергу представником відповідача у судовому засіданні підтверджено, що продаж і виробництво засобів індивідуального захисту підлягають ліцензуванню та є окремими видами господарської діяльності.

Тобто зазначення в додатку №9 до Оголошення про необхідність надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності включає в себе наявність ліцензії як на виробництво так і на продаж засобів індивідуального захисту.

Як було встановлено судовим розглядом справи, повідомлення про намір укласти договір було опубліковано відповідачем 07.01.2025 року, о 12 год. 12 хв.

ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» не виконало вимогу відповідача в частині надання переможцем закупівлі копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження виду господарської діяльності з продажу засобів індивідуального захисту або лист з відповідним обґрунтуванням з посиланням на чинне законодавство щодо відсутності такої законодавчої необхідності.

Відповідно до п. 12 Оголошення відповідача, якщо Учасник буде визнаний переможцем спрощеної закупівлі, він зобов`язується надати перелік документів згідно з Додатком №9 до Оголошення у строк, що не перевищує два робочих дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір. Учасник погоджується, що ненадання таких документів в зазначений строк буде вважатися відмовою від укладання договору.

За таких обставин, відповідач мав відхилити пропозицію ТОВ «НЕКСТГЕН ЛТД» у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про публічні закупівлі» та перейти до оцінки наступної найбільш економічно вигідної пропозиції. Натомість відповідачем було прийнято рішення про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол для бронежилета модульного (Вид 5, комплектність: 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування), що вказує на порушення Замовником процедури проведення закупівлі.

Під час судового розгляду справи відповідачем не надано доказів того, що порушення неможливо усунути шляхом прийняття відповідного рішення та потребує процедури відміни спрощеної процедури.

Крім того суд критично відноситься до посилань відповідача на Лист ДП «Прозоро» від 16.09.2024 за вих. №206/01/1565/12, оскільки, як було встановлено судом, тендерною документацією спірної закупівлі визначено обов`язкове надання ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження певного виду господарської діяльності, а тому відсутня необхідність внесення змін, виправлень чи доповнень до завершених закупівель.

Також, суд критично ставиться до тверджень відповідача, що можливість повернутись на попередній етап є відсутньою, так як електронна система закупівель не передбачає таких технічних можливостей, оскільки технічна неможливість електронної системи закупівель не може слугувати правовою підставою для відміни закупівель і нівелює взагалі конституційні гарантії реалізації в Україні принципу обов`язковості виконання судового рішення. Тим більше, запроваджені законодавцем скорочені строки розгляду у справах щодо гарантованого забезпечення потреб оборони, як раз і повинні гарантувати відновлення порушених прав позивачів у випадку задоволення позовних вимог.

З викладеного вище вбачається, що приймаючи рішення про відміну процедури спрощеної закупівлі, відповідач діяв не у спосіб, передбачений Законом № 922-VIII та допустив порушення статті 14 Закону №922-VIII, пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1275 від 11.11.2022.

Метою адміністративного судочинства у силу приписів ч.1 ст. 2 КАС України є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Ця мета перекликається зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Відповідно до якої кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Європейський Суд з прав людини у своїх численних рішеннях сформував сталу практику оцінки ефективності засобу юридичного захисту. Засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13 Конвенції, має бути «ефективним» як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13 Конвенції, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством. Засіб юридичного захисту має бути «ефективним» у теорії права та на практиці.

При оцінці ефективності необхідно враховувати не тільки формальні засоби правового захисту, а й загальний правовий і політичний контекст, в якому вони діють, й особисті обставини заявника. Отже, ефективність засобу захисту оцінюється не абстрактно, а з урахуванням обставин конкретної справи та ситуації, в якій опинився позивач після порушення.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулася до суду, відповідно до вимог законодавства.

Адміністративний суд здійснює правосуддя у порядку, встановленому процесуальним законом, і не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, та вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права.

Суд зазначає, що «ефективний засіб правового захисту» повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Ухвалення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав і забезпечення їхньої примусової реалізації, не відповідає положенням Конвенції та, відповідно, завданню адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність прийнятого рішення.

Водночас докази, подані позивачем, підтверджують обставини, на які він посилається на обґрунтування позовних вимог, та не були спростовані доводами відповідача.

Виходячи з викладеного та беручи до уваги достатній і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а його вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, при звернення з даним позовом позивачем сплачений судовий збір в розмірі 2422,40 грн, в силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений суд вий збір підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України Київський окружний адміністративний суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (код ЄДРПОУ - 44830311) оформлене протоколом №1401-10 від 14.01.2025 року про відміну спрощеної закупівлі за предметом закупівлі Чохол бронежилета модульного (Вид 5, комплектність 1-5) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» за Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднене за ідентифікатор №UA-2024-12-18-022140-a, на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 ЗУ «Про публічні закупівлі».

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державного підприємства Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод засобів індивідуального захисту» судові витрати зі сплати судового збору 2422,40 грн (ді тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини четвертої статті 282 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених цією статтею, можуть бути подані до Шостого апеляційного адміністративного суду у дводенний строк з дня їх проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом двох днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.