Справа № 396/2379/24
Суддя: Русіна А. А.
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 396/2379/24
Провадження № 2-а/396/8/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2025 року м. Новоукраїнка

Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Русіної А.А.,

за участю секретаря судового засідання Новікової Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новоукраїнка адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Ляшенко Катерина Андріївна до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття справи, -

ВСТАНОВИВ:

До Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області надійшла адміністративна позовна заява ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Ляшенко Катерина Андріївна до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття справи.

Позов обґрунтовано тим, що позивач добровільно з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 , де на нього 22.11.2024 було складено протокол № 331/2024 за правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП. На підставі протоколу в цей день 22.11.2024 року начальником територіального центру комплектування та соціальної підтримки ІНФОРМАЦІЯ_2 винесено постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП у зв`язку з тим, що він з 23.05.2024 не пройшов військово-лікарську комісію.

Відповідно до постанови ОСОБА_1 являючись військовозобов`язаним, порушуючи вимоги ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу» «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» постанов КМУ від 16.05.2024 №560 «Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період» під час дії правового стану в державі «військовий час» та правил військового обліку передбачені постановою КМУ №1487 з 23.05.2024 по теперішній час не пройшов військово-лікарську комісію, чим вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст. 210 КУпАП. Проте жодного направлення від ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач не отримував, тому такий обов`язок у нього був відсутній. У зв`язку з чим спірну постанову вважає незаконною, його не було повідомлено про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, жодних повідомлень про розгляд справи він не отримував, постанова була розглянута без його участі. Оскільки при складенні постанови відповідачем допущено суттєві порушення, позивач просить визнати незаконною та скасувати постанову № 331/2024 від 22.11.2024 року якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 17000 грн, а провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 24.12.2024 року, після усунення недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

23.12.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого позовні вимоги сторона відповідача не визнає, оскільки ОСОБА_1 дані згідно законодавства не оновив, медичний огляд останній раз проходив 08.10.2019, публічно відмовився від проходження медичного огляду, про що зробив письмову заяву. Під час складання протоколу заяв та зауважень від позивача не надходило, йому було роз`яснено його права передбачені ст. 268 КУпАП та повідомлено дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього. Клопотань про перенесення розгляду справи не заявляв. Від отримання протоколу та підпису у ньому відмовився. Також відмовився від отримання оскаржуваної постанови про що в ній було здійснено запис.

24.01.2025 року представник позивача адвокат Ляшенко К.А. подала до суду додаткові пояснення відповідно до яких зазначила, що позивач з 04.06.2024 року взятий на облік КНП "Новоукраїнмької міської лікарні" кабінет "Довіра",, що підтверджується довідкою лікаря, яку просить долучити до матеріалів справм, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.

Відповідно до ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у ч. 4 цієї статті.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотання однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, наявні докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 22.11.2024 року уповноваженою особою ІНФОРМАЦІЯ_2 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП щодо ОСОБА_1 . Протокол містить дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення 22.11.2024 на 13.00 год. Від отримання протоколу відмовився в присутності двох свідків (а.с.19).

Постановою № 331/2024 від 22.11.2024 року позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1 700 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП (а.с. 20).

У постанові зазначено, що ОСОБА_1 являючись військовозобов`язаним, порушуючи вимоги ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу» «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» постанов КМУ від 16.05.2024 №560 «Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період» під час дії правового стану в державі «військовий час» та правил військового обліку передбачені постановою КМУ №1487 з 23.05.2024 по теперішній час не пройшов військово-лікарську комісію, чим вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст. 210 КУпАП..

Згідно відомостей Головного управління національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_1 станом на 25.11.2024 в інформаційній підсистемі «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відомості які надійшли від ТЦК та СП щодо реєстрації ОСОБА_1 , як особи, яка ухиляється від призову на військову службу під час мобілізації відсутні (а.с.21-22).

З довідки № 1187 від 02.12.2024 вбачається, що документи про бронювання ОСОБА_1 готуються для подання на розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.23-24).

Згідно довідки лікаря ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 дійсно перебуває на обліку Новоукраїнська міська лікарня" кабінет "Довіра" з 04.06.2024 по теперішній час.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження, зокрема, рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

На підставі ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КУпАП постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено.

Захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України, що також передбачено ч.1 ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Диспозиція ч.1 ст.210 КУпАП встановлює склад правопорушення, а саме: порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку.

Частиною 3 статті 210 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період, яка тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Норма ч. 3 ст. 210 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Формулювання суті правопорушення повинно містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією статті з конкретизацією суті порушення відповідно до конкретної норми відповідного нормативного акту, який регулює правила військового обліку.

Суд зазначає, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, а також відповідати принципу законності.

Склад адміністративного правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що визначають діяння (дію чи бездіяльність) як адміністративне правопорушення (проступок). Елементами складу адміністративного правопорушення є: об`єкт, об`єктивна сторона; суб`єктивна сторона; суб`єкт.

Зокрема, об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону правопорушення. Це такі ознаки як саме протиправне діяння - дія чи бездіяльність, шкідливі наслідки діяння, причинний зв`язок між протиправним діянням та шкідливими наслідками, що наступили; час, місце, умови, способи та засоби вчинення правопорушення. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони є протиправне діяння.

Так, оскаржуваною постановою було встановлено факт того, що ОСОБА_1 з 23.05.2024 не проходив військово-лікарську комісію, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Указом Президента України від 17.03.2014 року № 303/2014 «Про часткову мобілізацію`на території України почав діяти особливий період, який триває до теперішнього часу.

Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні`в Україні введено воєнний стан, який діє на даний час.

Постановою Кабінету Міністрів України № 560, затверджено Порядок проведення призову громадян на військову службу підчас мобілізації та встановлено, що на особливий період строк дії довідки з висновком ВЛК складає: в мирний час - 5 років; під час мобілізації та/або воєнного стану - 1 рік.

Відповідно до Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджені Постановою КМУ від 30 грудня 2022 р. № 1487, призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні прибувати за викликом районних (міських) ТЦК та СП до ТЦК та СП у строки, зазначені в отриманих ними документах для проходження медичного огляду, а також проходити медичний огляд та лікування в закладах охорони здоров`я згідно з рішеннями комісій з питань взяття на військовий облік, призовних комісій або військово-лікарських комісій районних (міських) ТЦК та СП.

Згідно із ч. 1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно п. 10 ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України зобов`язані прибувати до ТЦК та СП, за викликом.

Доказів того, що позивачу були направлені виклики з метою проходження військово-лікарської комісії матеріали справи не містять.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що ініціатором проходження ВЛК є не сам військовозобов`язаний, в даному випадку ОСОБА_1 , а ТЦК та СП. Саме, коли ТЦК та СП направить військовозобов`язаного на ВЛК - тільки тоді виникне обов`язок у особи цей ВЛК пройти. Якщо ТЦК та СП не намагалось направити військовозобов`язаного на ВЛК, відсутній склад правопорушення з боку військовозобов`язаного щодо несвоєчасного проходження ВЛК.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивачу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 були направлені повістки (виклики) або вручено направлення на проходження ВЛК, а з власної ініціативи він його пройти не міг, оскільки ВЛК проходиться лише за направленням ТЦК та СП.

Доказів прийняття рішення про проходження позивачем медичного огляду чи виписаного направлення на військово-лікарську комісію матеріали справи також не містять.

Подана стороною відповідача заява про відмову позивача від примусово проходити військово-лікарську комісію не є підтвердженням належного оповіщення позивача для проходження ВЛК.

Оскільки жодним нормативним актом, у тому числі і зазначеними у оскаржуваній постанові, не передбачено обов`язку громадянина України після оголошення мобілізації без виклику посадових осіб ТЦК та СП для проходження з власної ініціативи ВЛК, то у його діях відсутня об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Крім того, за приписами частини першої статті 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210,210-1,211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Матеріали справи не містять доказів про належне повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, чим було позбавлено позивача прав, гарантованих Конституцією України та ст.268 КУпАП.

Зокрема, слід акцентувати увагу, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

В силу ст. 248, ч. 1 ст. 268, ст. 277-2, ст. 278 КУпАП ТЦК зобов`язаний належним чином повідомити особу про розгляд справи не пізніше, ніж за три дні до дати розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи (позиція Верховного Суду по справах № 676/752/17, № 489/1004/17, № 308/12552/16-а, № 482/9/17, № 205/7145/16).

Матеріалами справи підтверджують несвоєчасне повідомлення позивача про дату та час розгляду справи, оскільки її розгляд відбувся в день складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто позивач фактично був позбавлений можливості на захист своїх прав, передбачених ст. 268 КУпАП.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах стосовно оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування в спорі покладається на орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Наведені вище обставини є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №331/2024 від 22.11.2024 року, винесеної ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 210 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Водночас враховуючи те, що копію оскаржуваної постанови від 22.11.2024, позивачу було направлено 03.12.2024, яку він отримав 10.12.2024 року, про що свідчить інформація з супровідного листа ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковника ОСОБА_3 , до суду з цим позовом позивач звернувся 19.12.2024 року, суд приходить до висновку про необхідність поновлення позивачу строку для звернення до суду з цим позовом.

Щодо стягнення судових витрат, то суд зазначає наступне.

Частиною 1, 5, 7 ст.139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку з задоволенням позовних вимог з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 605 грн 60 коп.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст.210, 251,268,280,289 КУпАП, ст.ст.72-79,90,242-246,255,286, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Ляшенко Катерина Андріївна до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття справи - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 331/2024 від 22.11.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП закрити за відсутністю складу адмінправопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп

Рішення може бути оскаржене, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідного рішення.

Повний текст рішення складено 24.01.2025 року.

Суддя: А. А. Русіна