Справа № 160/9764/24
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 січня 2025 року

м. Київ

справа №160/9764/24

адміністративне провадження №К/990/1305/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Уханенка С.А.,

суддів: Соколова В.М., Кашпур О.В.,

перевірив касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Біжко Юлії Олександрівни на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення різниці в заробітку,

УСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 11 грудня 2023 року № 2220к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП в частині п.5 у відношенні полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1);

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 22 грудня 2023 року № 921 о/с по особовому складу, яким полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) звільнено з посади начальника Кам`янського районного управління поліції з 22 грудня 2024 року;

-поновити полковника поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 22 грудня 2023 року;

-зобов`язати Головне управління Національної поліції у Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 різницю в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, починаючи з 23 грудня 2023 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року, ухваленим в порядку загального позовного провадження, позовну заяву задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 11 грудня 2023 року № 2220к про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Кам`янського РУП ГУНП в частині п.5 у відношенні полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1). Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 22 грудня 2023 року № 921 о/с по особовому складу, яким полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) звільнено з посади начальника Кам`янського районного управління поліції з 22 грудня 2023 року. Поновлено полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) на посаді начальника Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 23 грудня 2023 року. Зобов`язано Головне управління Національної поліції у Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 різницю в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, починаючи з 23 грудня 2023 року по 25 березня 2024 року у розмірі 39 636,98 грн (сума вказана без урахування податків і зборів та інших обов`язкових платежів). В іншій частині заявлених позовних вимог відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області задоволено. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року у цій справі скасовано та прийнято нову постанову, якою відмовлено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

10 січня 2025 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» представник позивача надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року у цій справі.

Предметом спору у цій справі є правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Оскаржуючи постанову суду апеляційної інстанції, представник позивача, посилаючись на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України, зазначає, що суд апеляційної інстанції застосував положення статті 2 КАС України, частину першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частину першої статті 3 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та положення Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07 листопада 2018 року №893 без урахування висновків Верховного Суду, які викладені у постанові від 13 вересня 2024 року у справі №160/6082/22, якими було встановлено, що при вирішенні питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачено необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Отже, обґрунтування скаржника стосовно наявності підстави для касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України в розрізі застосування вищевказаних норм права, є достатньо мотивованими та потребують перевірки у межах таких доводів.

Разом з цим скаржник вказує, що судом апеляційної інстанції під час ухвалення оскаржуваної постанови не були враховані висновки Верховного Суду здійсненні у постанові від 26 листопада 2019 року у справі №804/2828/16 щодо застосування положень частини другої статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» щодо індивідуального характеру дисциплінарного стягнення.

Також скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції дійшовши висновку про правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади не надав оцінку суті дисциплінарного проступку через положення правил професійної етики та не застосував висновок правової позиції, що міститься у постанові Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі №480/9492/20 та постанові Верховного Суду від 17 квітня 2024 року у справі №320/11315/22.

Верховний Суд зазначає, що відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України можливе за умови зазначення у касаційній скарзі норми права щодо якої Верховним Судом висловлена правова позиція, подібність правовідносин та обґрунтування у чому саме полягає неправильне застосування судами цієї норми, з урахуванням обставин, установлених судами у цій справі.

Водночас скаржник, посилаючись на постанови Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі №480/9492/20 та від 17 квітня 2024 року у справі №320/11315/22, не зазначив конкретну норму, щодо якої викладені висновки Верховного Суду, а у постанові від 26 листопада 2019 року у справі №804/2828/16 Верховний Суд не викладав висновків щодо застосування частини другої статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», тому з огляду на викладене, колегія суддів відхиляє посилання скаржника на ці справи як на обґрунтування підстави 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Ураховуючи доводи касаційної скарги, Суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі.

Скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для залишення касаційної скарги без руху, її повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.

Керуючись статтями 328 - 330, 334, 335, 338 КАС України, Суд

У Х В А Л И В :

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Біжко Юлії Олександрівни на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення різниці в заробітку.

2. Витребувати справу №160/9764/24 із Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

3. Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.

4. Встановити десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С.А. Уханенко

Судді: О.В. Кашпур

В.М. Соколов