Справа № 440/1383/24
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 січня 2025 року

м. Київ

справа №440/1383/24

адміністративне провадження №К/990/642/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мацедонської В.Е.,

суддів - Желєзного І. В., Уханенка С. А.,

перевіривши касаційну скаргу Державної казначейської служби України

на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2024 року

у справі № 440/1383/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про стягнення коштів, -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням позовної заяви від 16.02.2024 року просить стягнути з державного органу - Державної казначейської служби України на його користь за рахунок бюджетних асигнувань три проценти річних за період з 10.01.2022 року по 26.01.2024 року в розмірі 11 033,00 грн та інфляційне збільшення суми матеріальної шкоди за той же період у розмірі 56 311,44 грн, всього - 67 344,44 грн.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2024 року рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року у справі № 440/1383/24 скасовано в частині відмови у задоволенні вимог ОСОБА_1 про стягнення з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 19.933,39 грн інфляційних витрат, що виникли у наслідок невиконання Державною казначейською службою України у період часу з 10 січня 2022 року по 26 січня 2024 року судового рішення від 11 вересня 2020 року у справі № 440/4628/19, та 6.765,64 грн як трьох процентів річних від простроченої суми виплати за цей же період з прийняттям нового судового рішення про задоволення цих вимог.

Стягнуто з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 19.933 (дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот тридцять три) гривні 39 копійок інфляційних витрат, що виникли у наслідок невиконання Державною казначейською службою України у період часу з 10 січня 2022 року по 26 січня 2024 року судового рішення від 11 вересня 2020 року у справі № 440/4628/19, та 6.765 (шість тисяч сімсот шістдесят п`ять) гривні 64 копійок як трьох процентів річних від простроченої суми виплати за цей же період.

В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року у справі № 440/1383/24 змінено з підстав та мотивів його прийняття.

Не погоджуючись із постановою апеляційної інстанції, Державна казначейська служба України подала касаційну скаргу до Верховного Суду.

Відповідно до вимог частини 4 статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається із матеріалів касаційного провадження, скаржником не додано документа про сплату судового збору до даної касаційної скарги, проте, заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з частиною 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частинами першою та другою статті 8 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) визначено вичерпний перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Отже, законодавством передбачено право, а не обов`язок суду щодо звільнення сторони від сплати судового збору. Крім того, законодавець ставить у залежність право суду звільнити від сплати судового збору саме враховуючи майновий стан сторони.

Оскільки, скаржник не відноситься до жодної категорії, для якої передбачена можливість звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, Суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення чи відстрочення від сплати судового збору Державну казначейську службу України.

Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закон України №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору майнового характеру становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 грн 00 коп.

З оскаржуваних судових рішень вбачається, що судом апеляційної інстанції задоволено дві вимоги майнового характеру.

З огляду на те, що ставка судового збору не може бути менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 2422,4 грн (3028х0,4)х200%).

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» установлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі 1937,92 грн.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, відповідно до положень статей 169 та 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку у 10 днів для усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання до касаційного суду:

- документу про сплату судового збору в розмірі 1937,92 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача 6007, код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, найменування податку, збору, платежу судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку 207, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Керуючись статтями 330, 332 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Державної казначейської служби України про відстрочення (звільнення) від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2024 року.

Касаційну скаргу Державної казначейської служби України на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2024 року у справі № 420/2411/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про стягнення коштів - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В. Е. Мацедонська

Судді І. В. Желєзний

С. А. Уханенко