Справа № 500/6416/24
Суддя: Юзьків Микола Іванович
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/6416/24

27 січня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Юзьківа М.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Підгороднянської сільська рада до Західного офісу Держаудитслужби, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Підгороднянська сільська рада (далі позивач, або Рада) звернулася до суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (далі відповідач 1), Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області (далі - відповідач 2), третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , в якому просить ухвалити рішення яким визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-06-25-010469-а.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що оскаржуваний висновок прийнятий відповідачем з порушенням принципу пропорційності між несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача та цілями на які спрямований висновок; без врахування всіх обставин, що мали значення; з недотриманням мети повноважень органу державного фінансового контролю; є таким, що порушує права та законні інтереси позивача; не відповідає критеріям акту індивідуальної дії встановленим частиною 2 статті 2 КАС України, запропонований варіант усунення порушень шляхом розірвання договору є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками, суспільною необхідністю отримання послуг техніки для розчищення доріг населених пунктів громади враховуючи наближення зимового періоду, спричинить негативні наслідки та надзвичайні ситуації, які можуть статися через відсутність у позивача закупленої послуги, та неможливість здійснення нової закупівлі до початку зимового періоду. Акцентує увагу на тому, що постановою Кабінету Міністрів України від 02.04.2024р. №382 до Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. №1178 (далі - Особливості), виключені положення визначені абзацом 14 пункту 47, однак правові підстави відхилення тендерної пропозиції, які були передбачені цим абзацом, були наявними у чинному законодавстві, а саме у підпункті 2 пункту 45 Особливостей. Також вказує на помилковість застосування відповідачем до спірних правовідносин постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710. Зазначає на відповідності тендерної пропозиції учасника (ФОП ОСОБА_1 ) вимогам тендерної документації. Звертає увагу на не конкретизації відповідачем способу усунення виявлених порушень процедури закупівлі у спірному висновку.

З урахуванням викладеного просить позов задовольнити.

Відповідачі у встановлений строк подали відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнають та просять відмовити у їх задоволенні. Зазначають про неврахування позивачем чинних на час опублікування оголошення про проведення процедури закупівлі Особливостей. Вказують, що в порушення вимог пункту 4-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року №710 "Про ефективне використання державних коштів" позивачем як головним розпорядником бюджетних коштів не забезпечено оприлюднення на офіційному веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі. Вказують на невідповідність тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі (ФОП ОСОБА_1 ) вимогам тендерної документації, оскільки вона подана без урахування технічних вимог, які визначені у технічному завданні що є додатком до тендерної документації та без усіх документів, що підтверджують право власності / володіння / користування відповідним майном. Також зазначають, що вимоги, вказані у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору підлягають виконанню, оскільки Держаудитслужба конкретизувала, яких саме заходів має вжити позивач та визначила спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Третя особа ФОП ОСОБА_1 подав письмові пояснення у яких повністю підтримав позовні вимоги з підстав, які наведенні у позовній заяві, та просив їх задовольнити.

Рух справи у суді

Ухвалою суду від 05.11.2024 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників адміністративної справи.

Відповідно до статей 162-164 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено відповідачам 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали суду від 05.11.2024 про відкриття провадження у справі відповідачі та третя особа отримали 06.11.2024, що підтверджується довідками про доставку електронного листа в системі "Електронний суд", які міститься в матеріалах справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи з повідомленням сторін до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідженням матеріалів справи встановлено що Підгороднянська сільська рада є головним розпорядником бюджетних коштів, що підтверджується: Пояснюючою запискою Фінансового відділу Підгороднянської сільської ради до бюджету Підгороднянської сільської територіальної громади на 2024 рік; рішенням Підгороднянської сільської ради від 20.02.2024 №1182; інформацією з Державного веб-порталу для громадян Open Budget, оприлюдненою за посиланням https://openbudget.gov.ua/spending- agencies/14029197/profile.

Підгороднянською сільською радою було оголошено процедуру закупівлі UA-2024-06-25-010469-а за предметом закупівлі «Прокат техніки з оператором» та опубліковано тендерну документацію.

До складу тендерної документації з указаної закупівлі входить: Додаток 1 «Кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям», Додаток 2 «Технічне завдання».

Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій UA-2024-06-25-010469-а пропозицію на участь у відкритих торгах подано одним учасником - ФОП ОСОБА_1 .

Згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій UA-2024-06-25-010469-а та протоколу №05/07 від 05.07.2024р. визнано пропозицію ФОП ОСОБА_1 переможною, опубліковано в електронній торговій системі повідомлення про намір укласти договір.

В подальшому між Підгороднянською сільською радою, як замовником, та ФОП ОСОБА_1 , як виконавцем, 11.07.2024 укладено Договір №161.

Наказом начальника Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області від 23.09.2024 №56-з вирішено почати моніторинг процедур закупівель, у тому числі закупівлі UA-2024-06-25-010469-а, оголошення про початок якої оприлюднено 25 червня 2024 року. Підставою для проведення моніторингу зазначено: виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами проведення моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-25-010469-а, Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Тернопільській області складено висновок, який затверджено начальником Управління 14.10.2024 року, у розділі 2 якого зазначено про наявність порушень законодавства, а саме: за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства, встановлено порушення частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 28 Особливостей здійснення публічних закупівель Товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення чи скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022р. №1178 зі Змінами (далі - Особливості); за результатами аналізу питання дотримання вимог Постанови №710 встановлено порушення пункту 4-1 цієї Постанови; за результатами аналізу питання своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом встановлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону; за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 , встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області зобов`язало Підгороднянську сільську раду усунути виявлені порушення шляхом:

вжиття заходів щодо розірвання договору від 11.07.2024 року №161 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України;

протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись з указаним висновком, позивач звернувся до адміністративного суду з цим позовом.

Мотивувальна частина

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ (далі - Закон 2939-ХІІ в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин).

Згідно статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Частиною першою статті 1 Закону №2939-ХІІ встановлено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України від 03 лютого 2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (підпункт 3 пункту 4 Положення №43).

Пунктом 7 Положення №43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Згідно із пунктом 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затверджене наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року №23 (далі Наказ №23), у складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Підпунктом 2 пункту 4 Наказу №23 встановлено, що офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі Закон №922-VIII в редакції, на час виникнення спірних відносин).

Так, статтею 8 Закону №922-VIII визначено порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель.

Згідно частин першої та другої указаної статті моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини шостої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Частиною десятою статті 8 Закону №922-VIII визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Предметом спору у даній справі є Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-06-25-010469-а, у якому відповідачем констатовано порушення позивачем, як замовником, вимог: пункту 4-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року №710 "Про ефективне використання державних коштів", пункту 28, 44 Особливостей №1178, частини п`ятої статті 8, частини третьої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, стосовно висновків про порушення позивачем вимог пункту 4-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року №710 "Про ефективне використання державних коштів" суд зазначає таке.

З метою ефективного використання державних коштів Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11 жовтня 2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів» (далі Постанова №710 в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин), якою затвердив заходи щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету.

Підпунктом 4 пункту 1 Постанови №710 було рекомендовано з урахуванням затверджених цією постановою затвердити органам місцевого самоврядування заходи щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, а також забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

6 грудня 2020 року Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову №1266 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2013 року №631 і від 11 жовтня 2016 року №710", яка набрала чинності 19 грудня 2020 року і якою доповнено постанову №710 пунктом 4-1 такого змісту:

"Головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:

обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель».

Отже, з 19 грудня 2020 року пунктом 4-1 Постанови №710 головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня) доручено забезпечити, а підпунктом 1 пункту 4 зазначеної Постанови №710 органам місцевого самоврядування рекомендовано оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті.

Суд зазначає, що вказана Постанова №710 розмежовує та містить окремі вимоги до органів місцевого самоврядування та до головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня).

Водночас, суб`єкти правовідносин, які підпадають під дію норм права, передбачених підпунктом 1 пункту 4 та пунктом 4-1 Постанови №710 можуть мати наступний набір юридичних ознак:

1) орган місцевого самоврядування, що має статус головного розпорядника бюджетних коштів;

2) орган місцевого самоврядування, що не має статусу головного розпорядника бюджетних коштів.

Отже, основною та визначальною ознакою є наявність в органу місцевого самоврядування статусу головного розпорядника бюджетних коштів.

Згідно із пунктом 18 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України (в редакції, чинній на час вчинення спірних відносин) головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Відповідно до пункту 47 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України, розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, довгострокових зобов`язань за енергосервісом, довгострокових зобов`язань у рамках державно-приватного партнерства, середньострокових зобов`язань у сфері охорони здоров`я та здійснення витрат бюджету.

Судом встановлено, а учасниками справи не заперечується, що позивач є головним розпорядником бюджетних коштів.

Водночас, стосовно питання щодо застосування норм підпункту 1 пункту 4 Постанови №710 та пункту 4-1 Постанови №710 варто зауважити таке.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року №5-рп(II)/2020, до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): "закон пізніший має перевагу над давнішим" (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - "закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим" (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

Отже, за таким правовим підходом, при конкуренції норм необхідно застосовувати правило пріоритетності норм спеціального закону (lex specialis), тобто пункт 4-1 Постанови №710, а положення підпункту 1 пункту 4 Постанови №710 необхідно вважати загальними нормами (lex generalis).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що оскільки позивач у даній справі є органом місцевого самоврядування і головним розпорядником бюджетних коштів, то на нього розповсюджуються положення пункту 4-1 Постанови 710 як спеціальної норми.

Наведене узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 30 березня 2023 року у справі №420/11945/21 та від 31 жовтня 2023 року у справі №160/8058/22, які суд враховує при вирішенні даного спору в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, твердження позивача про те, що норми пункту 4-1 Постанови №710 носять рекомендаційний характер, є безпідставними і такими, що не свідчать про наявність у нього права діяти на власний розсуд.

Безпідставними є також доводи позивача про те, дотримання норм Постанови №710 не могло бути предметом дослідження в рамках процедури закупівлі, оскільки предметом правового регулювання пункту 4-1 цієї постанови є окремі питання обґрунтування та висвітлення проведення процедур публічних закупівель.

Документів, на підставі яких здійснено обґрунтування очікуваної вартості, бюджетного призначення, якісних та технічних характеристик предмета закупівлі UA-2024-06-25-010469-а матеріали справи не містять.

Таким чином, позивачем як головним розпорядником бюджетних коштів в порушення вимог пункту 4-1 Постанови №710 не забезпечено оприлюднення на відповідному веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі, а надане позивачем пояснення не спростовує факту наявності порушення, оскільки він є головним розпорядником коштів місцевого бюджету і до нього як до розпорядника бюджетних коштів застосовуються вимоги пункту 4-1 Постанови №710, що носять обов`язковий характер.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про безпідставність тверджень позивача про відсутність підстав для застосування пункту 4-1 Постанови №710 і, відповідно, факту порушень цього пункту, а тому оскаржуваний висновок у цій частині є таким, що відповідає нормам законодавства.

Щодо висновків Управління Західного офісу Держаудитслужби у Тернопільській області про наявність порушення позивачем вимог підпункту другого пункту 44 Особливостей № 1178 суд зазначає таке.

Відповідно до вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Статтею 16 Закону №922-VIII передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям, серед яких наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.

Відповідно до вимог абзацу п`ятого підпункту другого пункту 44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII.

Згідно абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Як вбачається з Додатку 1 "Кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям" до тендерної документації на закупівлю "Прокат техніки", складеної самим же позивачем, останнім встановлено умову, що учасник повинен надати наступні документи про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а саме: "Довідка в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для надання товарів з урахуванням технічних вимог, визначених в Додатку 2, із зазначенням найменування, кількості та правової підстави володіння/користування. На підтвердження інформації стосовна наявності обладнання й матеріально-технічної бази, зазначеної в довідці, учасник має надати документи /документ на підтвердження права власності/володіння/користування тощо відповідним майном».

У Додатку 2 до тендерної документації "Технічне завдання", серед іншого, визначено: послуги автогрейдера, середнього типу потужністю до 110 кВт, масою до 13 т; послуги гусеничного трактора з переднім відвалом, масою 5-7 т.

Натомість ФОП ОСОБА_1 в складі пропозиції надав довідку про наявність обладнання від 28.06.2024, що складена без урахування технічних вимог визначених в Додатку 2 до тендерної документації "Технічне завдання", а саме:

- автогрейдер (тип моделі SDLG), який згідно свідоцтва про реєстрацію машини серії НОМЕР_1 має потужність двигуна 129.00 кВт, та масу 16480 кг (16,48 т), що не відповідає технічному завданню - Додатку 2 до тендерної документації, яким передбачено "послуги автогрейдера, середнього типу потужністю до 110 кВт, масою до 13 т";

- гусеничний трактор (бульдозер) (тип моделі ZOOMLION), який згідно свідоцтва про реєстрацію машини серії НОМЕР_2 має масу 16500 кг (16,5 т), що не відповідає технічному завданню - Додатку 2 до тендерної документації, яким передбачено "послуги гусеничного трактора з переднім відвалом, масою 5-7 т".

Доказів наявності у ФОП ОСОБА_1 іншої техніки відповідно до зазначених вище вимог технічного завдання матеріали справи не містять.

З наведеного вбачається, що надана ФОП ОСОБА_1 тендерна пропозиція на виконання послуг "Прокат техніки з оператором", замовником якої була Підгроднянська сільська рада, не відповідає вимогам тендерної документації, а саме Додатку 1 "Кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям" та Додатку 2 до тендерної документації "Технічне завдання".

Суд зауважує, що кваліфікаційні вимоги до учасника закупівлі були сформульовані у тендерній документації чітко, однозначно, і не передбачали випадків, коли від них допускається відхилення, а тому виключали можливість участі, а відтак і визначення переможця з поміж учасників з технікою понад встановлені граничні вимоги щодо маси та потужності.

Відтак, суд вважає неспроможними доводи позивача про те, що маса техніки у тонах наведена довідково, а гранична межа потужності машини наданої учасником є кращою аніж вимагалося замовником.

Більше того, якщо вказані вимоги для замовника не мали значення, то вони не мали б включатись до технічного завдання, яке є складовою тендерної документації.

Водночас варто зазначити, що відступ замовника на власний розсуд від попередньо сформульованих ним чітких вимог до учасника закупівлі суперечить принципам здійснення публічних закупівель, визначеним частиною першою статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, принципу об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. Також, такі дії не узгоджуються із визначеним цією ж статтею закону принципом запобігання корупційним діям і зловживанням, оскільки визнавало б наявність у замовника не передбачених законом дискреційних повноважень на власний вибір або чітко слідкувати за повнотою та підтвердженістю відповідності учасника кваліфікаційним вимогам, або ж ігнорувати частину цих вимог заради обрання переможцем конкретного учасника закупівлі.

Попри це, замовником послуги, тобто Підгороднянською сільською радою визначено ФОП ОСОБА_1 переможцем торгів.

Водночас суд звертає увагу на те, що Верховним Судом у постанові від 29 червня 2023 року по справі №160/14860/21 наголошено, що ненадання у складі тендерної пропозиції документів, які визначені у додатку до тендерної документації, мало б мати наслідком невідповідність відповідача кваліфікаційним критеріям тендерної документації. Невідхилення такої пропозиції на порушення вимог статті 31 Закону №922-VIII та укладання із таким учасником договору свідчить про порушення вимог законодавства при його вчиненні.

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постановах від 05 серпня 2021 року у справі №911/1236/20, від 02 березня 2023 року у справі №160/4436/21.

Враховуючи викладене у своїй сукупності, суд приходить до висновку, що оскільки учасником закупівлі ФОП ОСОБА_1 не виконано вимог тендерної документації на закупівлю "Прокат техніки з оператором", а саме не надано документів щодо наявності автогрейдера, середнього типу потужністю до 110 кВт, масою до 13 т та гусеничного трактора з переднім відвалом, масою 5-7 т, то висновок відповідача про порушення позивачем вимог абзацу другого пункту 44 Особливостей №1178 є обґрунтованим та правомірним.

Стосовно обраних відповідачем способів усунення виявлених порушень, про які зазначено в оскаржуваному висновку і з якими не погоджується позивач, а саме розірвання з ФОП ОСОБА_1 як переможцем торгів договору про публічну закупівлю суд зазначає таке.

Згідно з частиною восьмою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до частини дев`ятої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Суд зазначає, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, Закон України "Про публічні закупівлі" не визначає, у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю на власний розсуд визначає спосіб усунення виявлених порушень. Разом з тим, задля попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства контролюючий орган, визначаючи спосіб усунення порушень, повинен чітко зазначити, які саме дії (конкретний захід) повинен вжити замовник для усунення порушень.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15 червня 2023 року у справі №160/15844/22.

Водночас суд вважає, що усунення порушення шляхом припинення зобов`язань є варіантом правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі вимог до тендерної пропозиції, зазначених у тендерній документації замовника, останній повинен відхилити тендерну пропозицію учасника, що робить укладання договору з вказаним учасником взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання замовником вимог Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостей №1178 відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Приписами статті 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, то не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для припинення зобов`язань.

Таким чином, відповідач визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд у постановах від 01 лютого 2024 року (справа №640/18786/22), від 05 жовтня 2023 року (справа №160/18507/22), від 04 травня 2023 року (справа №640/17543/20), від 28 вересня 2023 року (справа №140/13717/21) та ін.

Також Верховний Суд у постанові від 21 вересня 2023 року у справі №260/3644/21 дійшов висновку, що оскільки учасник, якого визнано переможцем, не відповідає вимогам, які встановлені тендерною документацією, та у зв`язку з порушенням замовником закупівлі частини першої статті 31 Закону №922 щодо відхилення такої тендерної пропозиції, зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України є пропорційним виявленому порушенню.

Зазначеним також спростовуються доводи позивача і третьої особи про те, що запропонований варіант усунення порушень шляхом розірвання договору є непропорційним у співвідношенні із виявленими недоліками.

Інші доводи, якими позивач обґрунтовує поданий позов, не спростовують факту виявлених порушень щодо визначення переможця процедури закупівлі №UA-2024-06-25-010469-а під час проведення моніторингу та правильності обраного відповідачем способу їх усунення, а відтак, не свідчать про протиправність оскаржуваного висновку.

Враховуючи викладене у своїй сукупності, суд вважає обґрунтованим та правомірним висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-06-25-010469-а, складений управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Тернопільській області. При його прийнятті відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тому правові підстави для скасування оскаржуваного позивачем висновку відсутні.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою та частиною другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Зважаючи на встановлені судом обставини та нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку що позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог, а відтак про відсутність правових підстав для задоволення заявленого позову.

Судові витрати

Згідно частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Статтею 139 КАС України визначені правила розподілу судових витрат.

Оскільки у цій справі судом відмолено у задоволенні позову повністю, ним не присуджується та не стягується судові витрати на користь будь-якої із сторін.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Підгороднянської сільської ради до Західного офісу Держаудитслужби, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача фізична особа-підприємець ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 27 січня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Підгороднянська сільська рада (місцезнаходження: вул. Бережанська, 70, с. Підгороднє, Тернопільський р-н, Тернопільська обл., 47751, );

відповідач:

- Західний офіс Держаудитслужби (місцезнаходження: вул. Костюшка, 8, м. Львів, Львівська обл., Львівський р-н,79007, код ЄДРПОУ/РНОКПП 40479801);

- Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області (місцезнаходження: вул. Грушевського, 8,м. Тернопіль,46021, );

третя особа:

- Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) .

Головуючий суддя Юзьків М.І.