Справа № 640/1507/20
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року місто Київ № 640/1507/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Донця В.А. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Департамент патрульної поліції, про визнання протиправними та скасування пункту 2 наказу.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Національної поліції України від 10.12.2019 №2348, яким до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора-чергового відділення чергової служби батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення дисциплінарного проступку, який виявився в порушенні пункту 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (Дисциплінарний статут), пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 2.2.1 пункту 2 Посадової інструкції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 31.07.2019 №1918 (посадова інструкція).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Департамент патрульної поліції.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-IX Окружним адміністративним судом міста Києва справу №640/1507/20 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2023 справу №640/1507/20 передано для розгляду судді Донцю В.А.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.01.2024 прийнято до провадження справу, постановлено здійснювати судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, установлено строки для подання заяв по суті та доказів, призначено відкрите судове засідання.

Представником позивача адвокатом Дерев`янко С.М подано клопотання про розгляд справи без участі позивача в порядку письмового провадження. В судовому засіданні 06.03.2024 судом продовжено розгляд справи в письмовому провадженні.

Підставами позову визначено належне виконання позивачем службових обов`язків під час чергування 22-23.09.2019, зокрема, зняття екіпажу патрульної поліції з місця дорожньо-транспортної пригоди за вказівкою керівника, повідомлення нового чергового про обставини дорожньо-транспортної пригоди, ненадання слідчим доручень щодо необхідності здійснення охорони місця події патрульними поліцейськими.

Відповідачем подано відзив про невизнання позову. Представник, посилаючись на результати службового розслідування, у відзиві зазначив, що позивач виконуючи доручення тимчасово виконуючого обов`язки командира батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Майстренка С.В. про зняття екіпажу патрульної поліції з місця дорожньо-транспортної пригоди на 62 км автошляху Київ-Харків, на якому залишалися неевакуйовані пошкоджені транспортні засоби, незважаючи на вказівку слідчого відділення поліції забезпечити безпеку руху, дав відповідну вказівку екіпажу патрульної поліції. При цьому не повідомив про це чергову службу Баришівського відділу поліції, чим не забезпечив належну взаємодію із зазначеним підрозділом поліції. Вказане порушення, як зазначив представник відповідача, містить кваліфікуючі складові дисциплінарного проступку. Вказав, що дисциплінарне стягнення до позивача застосовано з дотриманням порядку, визначеного Дисциплінарним статутом, а отже оскаржуваний наказ, у частині, що стосується ОСОБА_1 є законним.

У поясненнях представник третьої особи вказала на наявність в діях позивача порушень та, як наслідок, вчинення ним дисциплінарного проступку, погодилася з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та просила відмовити у задоволенні позову.

Скориставшись правом, наданим статтею 163 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), представник позивача надав відповідь на відзив, у якій виклав свої аргументи щодо фактичних обставин, на які посилається відповідач у відзиві. Зокрема, звернув увагу, що слідчий відділення поліції не повідомляв працівникам патрульної поліції про необхідність забезпечення безпеки дорожнього руху до моменту евакуації пошкодженого транспортного засобу з місця події. Вказане, на думку позивача, виключало необхідність ставити до відома посадових осіб Баришівського відділу поліції про залишення екіпажу патрульної поліції з місця дорожньо-транспортної пригоди та вважав, що обов`язок доповісти оперативному черговому Баришівського відділу поліції про неевакуйований пошкоджений внаслідок дорожньо-транспортної пригоди транспортний засіб, покладено на слідчого. У підсумку, підтримав вимогу щодо скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідач у запереченнях наголосив, що допущення позивачем порушення підтвердженого висновком службового розслідування, призначеного наказом Національної поліції від 24.09.2019 №953. Акцентував увагу на те, що обов`язок слідчого повідомити оперативного чергового Баришівського відділу поліції про обставини, які виникли на автошляху Київ-Харків, жодним чином не впливав на необхідність сповістити позивачем уповноважених осіб про залишення ділянки автошляху, на якій сталася дорожньо-транспортна пригода, без нагляду патрульних поліцейських. Відсутність такої інформації позбавило працівників Баришівського відділу поліції належним чином оцінювати ситуацію та відповідно реагувати. На думку відповідача, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Дослідивши докази, суд установив.

ОСОБА_1 проходить службу в органах внутрішніх справ з 2008 року та з 07.11.2015 у Національній поліції України. Наказом Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України від 23.10.2018 №1028 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено старшим інспектором черговим відділення чергової служби батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль.

24.09.2019 начальником Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України полковником поліції Сергєєвим О.О. у доповідній записці №2190/25/9-2019 повідомлено голову Національної поліції України про можливе неналежне реагування працівників поліції на повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди з тяжкими наслідками, які мали місце 22 та 23 вересня 2019 року на шляху Київ-Харків поблизу с. Бзів та смт Баришівка Баришівського району Київської області.

З метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у зазначеній доповідній записці, головою Національної поліції України 24.09.2019 видано наказ №953 про призначення службового розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії центрального органу управління поліції.

У зв`язку з необхідністю виявлення всіх причин і умов учинення дисциплінарного проступку, наказом голови Національної поліції України від 21.10.2019 №1068 продовжено строк службового розслідування, призначеного наказом Національної поліції України від 24.09.2019 №953, на один місяць.

Під час службового розслідування, у частині, що стосується позивача, встановлено, що 22.09.2019 о 16:55 поліцейськими батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції, що здійснювали реагування на іншу подію, на 62 км автошляху М-03 Київ-Харків, виявлено дорожньо-транспортну пригоду за участю автобуса Temsa Diamond та вантажного автомобіля Mersedes-Benz.

Поліцейськими вжито першочергові заходи та забезпечено охорону місця пригоди до прибуття слідчо-оперативної групи.

Приблизно о 19:40 год. 22.09.2019 на місце події прибув слідчий слідчого відділу Переяслав-Хмельницького відділу поліції Чайковський А.О., який оглянув місце події, транспортні засоби та склав схему дорожньо-транспортної пригоди.

Близько 23:30 год. 22.09.2019 на місце події прибув слідчий Баришівського відділу поліції Пікуза О.П., якому ОСОБА_2 передав зібрані матеріали дорожньо-транспортної пригоди та речові докази у вигляді транспортних засобів, причетних до дорожньо-транспортної пригоди, та наголосив, що згідно з протоколом огляду місця пригоди він вилучив транспортні засоби, які необхідно доставити на майданчик тимчасового зберігання та скласти протокол тимчасового вилучення майна.

Слідчий ОСОБА_3 вирушив до Баришівської районної лікарні з метою проведення медичного огляду водія автобуса і встановлення факту можливого перебування останнього у стані алкогольного сп`яніння. При цьому слідчим з`ясовано, що евакувати пошкоджений транспортний засіб, який продовжував залишатися на місці дорожньо-транспортної пригоди на 62 км автошляху Київ Харків, неможливо без задіяння спеціальної техніки.

Вживши усі необхідні заходи, пов`язані з відпрацюванням виклику на дорожньо-транспортну пригоду, слідчий ОСОБА_3 направився до Баришівського відділу поліції та продовжив чергування у складі слідчо-оперативної групи.

Оскільки спеціальна техніка, призначена для евакуації великогабаритних транспортних засобів так і не прибула, патрульні поліцейські ОСОБА_4 та ОСОБА_5 продовжували знаходитися на місці події та забезпечувати безпеку дорожнього руху.

23.09.2019 року приблизно о 07:30 год. позивач, який перебував на добовому чергуванні по батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль, виконуючи доручення Майстренка С.В., дав вказівку ОСОБА_4 та ОСОБА_5 залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та доручив поінформувати водіїв пошкоджених транспортних засобів про необхідність дотримання правил дорожнього руху, увімкнути аварійну сигналізацію, установити знак аварійної зупинки, а поліцейським їхати на стаціонарний пост.

Виконуючи вказівку позивача ОСОБА_6 та ОСОБА_5 довели цю інформацію до водіїв автобуса та проконтролювали, щоб вони встановили дві каністри орієнтовно за 50 метрів до пошкодженого автобуса, разом із знаком аварійної зупинки, на задню частину автобуса повісили килимок червоного кольору та за 100 метрів до автобуса поклали гілку дерева з метою зменшення водіями швидкості та привернення уваги.

Після закінчення зміни, близько 09:40, передавши керівництву та новій черговій зміні інформацію про надзвичайні події за добу, позивач залишив місце служби.

23.09.2019 о 09:40 на спеціальну лінію 102 Головного управління Національної поліції надійшло повідомлення про те, що на 62 км автошляху Київ-Харків легковий автомобіль Mazda зіткнувся з пошкодженим внаслідок минулої дорожньо-транспортної пригоди автобусом, від отриманих травм, водій автомобіля загинув.

На основі зібраних матеріалів та проведеного службового розслідування, дисциплінарною комісією центрального органу управління поліції встановлено, що під час реагування на дорожньо-транспортну пригоду, яка мала місце 22.09.2019 на 62 км автошляху Київ-Харків ОСОБА_1 не організував належних заходів щодо обміну інформацією і взаємодії з Баришівським відділом поліції, чим допустив порушення вимог підпункту 5 пункту 1 розділу ІІ Інструкції з реагування, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ №111-2018.

За результатами службового розслідування щодо можливого неналежного реагування працівників поліції на повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди з тяжкими наслідками, Головою Національної поліції України 22.11.2019 затверджено висновок, у якому дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді оголошення догани.

Відповідно до пункту 2 наказу Національної поліції України від 10.12.2019 №2348 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Головного управління Національної поліції в Київській області та управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України" за вчинення дисциплінарного проступку, який виявився в порушенні пункту 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 2.2.1 пункту 2 посадової інструкції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 31.07.2019 №1918 старшому лейтенантові поліції ОСОБА_1 , старшому інспекторові-черговому відділення чергової служби батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, оголошено догану.

Позивач, вважаючи вказаний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (у редакції, чинній станом на час вчинення відповідачем заходів зі встановлення наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення, далі Закон №580-VIII).

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону №580-VIII, положеннями пунктів 1, 2 частини 1 якої передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша статті 19 Закону №580-VIII).

Відповідно до частини другої статті 19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Змістовний аналіз положень Дисциплінарного статуту дає змогу зробити висновок, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності, бездоганному та неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, та належному виконанні обов`язків поліцейського, визначених законом.

Зокрема, пункт 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного проступку службова дисципліна зобов`язує поліцейського поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.

Водночас статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції в є дисциплінарним проступком.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (стаття 11 Дисциплінарного статуту).

Як передбачено частиною другою статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частинами першою та другою статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Судом встановлено, що наказ про призначення та проведення службового розслідування від 24.09.2019 №953 видано головою Національної поліції України на підставі доповідної записки начальника Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України полковником поліції ОСОБА_7 у якій повідомлено про можливе неналежне реагування працівників поліції на повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди з тяжкими наслідками, які мале місце 22 та 23 вересня 2019 року на шляху Київ Харків поблизу с. Бзів та смт Баришівка Баришівського району Київської області.

Зі змісту зазначеного наказу видно, що проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голова комісії полковник поліції Вежванець Б.В., перший заступник начальника Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України; члени комісії: підполковник поліції ОСОБА_8 , старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління; підполковник поліції ОСОБА_9 , головний інспектор Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України; підполковник поліції ОСОБА_10 , головний інспектор Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України; старший лейтенант поліції Андрієнко Д.І., головний інспектор Департаменту патрульної поліції; старший лейтенант поліції Сам-Далірі А.І., заступник начальника відділу Департаменту патрульної поліції; ОСОБА_11 , заступник начальника управління Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України.

Вказане свідчить, що службове розслідування, результат якого став підставою для видачі оскаржуваного наказу, призначено з дотриманням вимог зазначених норм Дисциплінарного статуту.

Судом також перевірено дотримання строків проведення службового розслідування, визначених статтею 16 Дисциплінарного статуту, частинами першою та другою якої визначено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Зокрема, як видно з матеріалів справи, службове розслідування призначено наказом відповідача 24.09.2019. У зв`язку з необхідністю виявлення всіх причин і умов вчинення дисциплінарного проступку, голова дисциплінарної комісії 18.10.2019 звернувся з рапортом про необхідність продовження строку службового розслідування на один місяць, за результатами розгляду якого головою Національної поліції України видано наказ від 21.10.2019 №1068 про продовження строку проведення службового розслідування на один місяць. Службове розслідування завершено 22.11.2019 затвердженням головою Національної поліції України відповідного висновку.

Таким чином, службове розслідування щодо можливого неналежного реагування працівників поліції на повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди з тяжкими наслідками проведено з дотриманням строків, визначених статтею 16 Дисциплінарного статуту.

Судом не встановлено також порушень права позивача на захист під час проведення службового розслідування, зокрема, досліджені судом матеріали службового розслідування містять пояснення ОСОБА_1 , у яких він відобразив події, пов`язані з дорожньо-транспортними пригодами, які мали місце 22 та 23 вересня 2019 року на шляху Київ-Харків поблизу с. Бзів та смт Баришівка Баришівського району Київської області.

Форма та зміст висновку службового розслідування, досліджений судом, відповідають вимогам, визначеним статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Як визначено частиною сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частинами першою, другою статтею 21 Дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. В разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Судом вказувалось, що висновок службового розслідування затверджено 22.11.2019, дисциплінарне стягнення застосовано до позивача оскаржуваним наказом від 10.12.2019 №2348 щодо події, яка трапилась 22-23.09.2019.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про дотримання відповідачем строку та порядку застосування до позивача дисциплінарного стягнення, визначених Дисциплінарним статутом.

Водночас, оцінюючи законність оскаржуваного наказу, суд вдається до перевірки наявності в діях позивача порушень при виконанні службових обов`язків та як наслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Як було встановлено судом, підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення стало порушення ним вимог підпункту 2.2.1 пункту 2 посадової інструкції, а саме не організовано належних заходів щодо обміну інформацією і взаємодії з Баришівським відділом поліції під час реагування на дорожньо-транспортні пригоди, які мали місце 22.09.2019 року на шляху Київ Харків поблизу с. Бзів та смт Баришівка Баришівського району Київської області.

Відповідач у відзиві звернув увагу суду, що зазначене порушення полягало у тому, що ОСОБА_1 виконуючи доручення тимчасово виконуючого обов`язки командира батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль ОСОБА_12 про зняття екіпажу патрульної поліції з місця дорожньо-транспортної пригоди на 62 км автошляху Київ-Харків, не повідомив чергову службу Баришівського відділу поліції, що екіпаж поліцейських патрульної поліції залишив місце дорожньо-транспортної пригоди з неевакуйованими транспортними засобами та припинив забезпечувати безпеку руху.

З матеріалів службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 22.09.2019 о 09:00 год. заступив на добове чергування, відповідно до графіку несення служби працівниками служби батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області про що свідчить запис у Книзі нарядів та Книзі інструктажів.

За час чергування позивача, на автошляху Київ-Харків сталися дві дорожньо-транспортної пригоди, у том числі на 62 км, де, після зіткнення, автобус залишився в крайній лівій смузі, а вантажний автомобіль на узбіччі, перевернутий на бік. Отримавши інформацію про ці події від поліцейських патрульної служби, ОСОБА_1 після координації нарядів, повідомлено про дорожньо-транспортні пригоди відділ чергової служби управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції, шляхом здійснення телефонного дзвінка на службовий номер тимчасово виконуючого обов`язки батальйону патрульної поліції у місті Борисполі Майстренка С.В. засобами Інтернет зв`язку.

За дорученням ОСОБА_1 , узгодженим з тимчасово виконуючим обов`язки командира батальйону патрульної служби у місті Борисполі ОСОБА_12 , екіпажі залишилися на місцях дорожньо-транспортних пригод для організації безпеки дорожнього руху.

Упродовж свого чергування, позивач слідкував за ситуацією, що склалася внаслідок дорожньо-транспортної пригоди на 62 км автошляху Київ-Харків та, за дорученням ОСОБА_12 , координував дії поліцейських патрульної служби.

Здійснивши всі необхідні слідчо-оперативні дії, спочатку слідчим слідчого відділу Переяслав-Хмельницького відділу поліції Чайковським А.О., а потім слідчим Баришівського відділу поліції ОСОБА_3 , останнім було з`ясовано, що перемістити пошкоджені транспортні засоби на майданчик тимчасового утримання автотранспорту неможливо, у зв`язку з відсутністю спеціальної техніки для їх транспортування; власник автобуса відмовився надати спеціальну техніку; не було можливості прибрати автобус з лівої смуги руху і за допомогою вантажного автомобіля, так як було пошкоджену передню частину автобуса та заблоковано колесо.

Про ці обставини було повідомлено позивача, який за погодженням ОСОБА_12 дав доручення наряду патрульної служби залишитися на місці дорожньо-транспортної пригоди для забезпечення безпеки дорожнього руху.

У відзиві відповідач вказує на те, що перед тим, як залишити місце дорожньо-транспортної пригоди слідчий ОСОБА_3 повідомив працівникам патрульної служби про необхідність забезпечення безпеки дорожнього руху на місці дорожньо-транспортної пригоди до евакуації автобуса.

Водночас зі змісту висновку службового розслідування видно, що пояснення слідчого ОСОБА_3 та патрульних поліцейських щодо надання слідчим доручення про забезпечення безпеки дорожнього руху на місці вчинення дорожньо-транспортної пригоди та заборони покидати місце пригоди до евакуації пошкоджених транспортних засобів на спеціальний майданчик містять розбіжності, усунути які під час службового розслідування не вдалося.

Службовим розслідуванням також встановлено відсутність нормативного врегулювання окремих питань, які стосуються порядку дій поліцейських при реагуванні та оформлені наслідків дорожньо-транспортних пригод, зокрема слідчого щодо доставлення транспортного засобу, який є речовим доказом у кримінальному провадженні, з місця дорожньо-транспортної пригоди на спеціальний майданчик, та не визначено суб`єкта, який повинен це здійснювати, забезпечення безпеки дорожнього руху працівниками патрульної поліції на місці події, де слалася дорожньо-транспортна пригода з тяжкими наслідками.

Таким чином, посилання відповідача на те, що ОСОБА_1 дав доручення поліцейським патрульної служби про залишення місця дорожньо-транспортної пригоди всупереч розпорядження слідчого є сумнівним, а отже не може свідчити про неналежне виконання ним службових обов`язків.

При цьому, безспірним є факт неповідомлення ОСОБА_1 чергову службу Баришівсикого відділу поліції про відкликання екіпажу патрульної поліції з місця дорожньо-транспортної пригоди.

Вказана бездіяльність позивача, як зазначено в оскаржуваному наказі, є порушенням вимог підпункту 2.2.1 пункту 2 Посадової інструкції старшого інспектора-чергового відділення чергової служби батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом від 31.07.2019 №1918, за яким до обов`язків старшого інспектора-чергового відділення належить забезпечення ефективної взаємодії з іншими структурними підрозділами батальйону, Управління, Департаменту, а також іншими структурними підрозділами Національної поліції, державними органами, підприємствами, установами та організаціями з питань, що належать до його компетенції.

Як зазначив позивач, в ситуації яка склалася на його чергуванні 23.09.2019 з неевакуйованим автобусом на 62 км автошляху Київ-Харків, він діяв з дотриманням Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту та Посадової інструкції. Додатково зазначив, що жодним нормативно-правовим актом України не визначено те, що у випадку коли дається команда оперативним черговим батальйону патрульної поліції, інспекторам цього ж батальйону, він повинен повідомити про це чергову службу територіального підрозділу, який здійснює оперативне обслуговування місця, де сталася дорожньо-транспортна пригода.

Підставою для висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку в оскаржуваному наказі заначено не інформування позивачем чергову службу Баришівського відділу поліції про залишення екіпажем патрульної поліції місця дорожньо-транспортної пригоди, залишення пошкодженого автобуса на проїзній частині без нагляду і забезпечення безпеки дорожнього руху, що спричинило зіткнення легкового автомобіля з автобусом, у наслідок чого загинула людина.

Судом встановлено, що вказівку залишити екіпажем патрульної поліції місця дорожньо-транспортної пригоди, ОСОБА_1 дано за дорученням ОСОБА_12 та за умови забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме: поінформувати водіїв пошкоджених транспортних засобів про необхідність дотримання Правил дорожнього руху, увімкнути аварійну сигналізацію, установити знак аварійної зупинки.

Як установлено службовим розслідуванням, виконуючи вказівку позивача, працівники поліції ОСОБА_6 та ОСОБА_5 довели цю інформацію до водіїв автобуса та проконтролювали, щоб вони встановили дві каністри орієнтовно за 50 метрів до пошкодженого автобуса, разом зі знаком аварійної зупинки, на задню частину автобуса повісили килимок червоного кольору та за 100 метрів до автобуса поклали гілку дерева з метою зменшення водіями швидкості та привернення уваги.

Суд погоджується з доводами позивача в тій частині, що положення підпункту 2.2.1 пункту 2 Посадової інструкції, про недотримання якого вказав відповідач в оскаржуваному наказі, містить загальні положення щодо обов`язку забезпечити ефективну взаємодію між структурними підрозділами батальйону, Управління, Департаменту, іншими підрозділами Національної поліції, державними органами, підприємствами, установами та організаціями.

На думку суду, зміст наведеного підпункту 2.2.1 Посадової інструкції зобов`язує інспектора-чергового вжити під час чергування необхідних та достатніх заходів для виконання покладених на нього завдань щодо сприяння в межах компетенції та повноважень у забезпеченні задач патрульної поліції в межах завдань Національної поліції України. Відтак, виконуючи дорученням ОСОБА_12 про залишення екіпажем патрульної поліції місця дорожньо-транспортної пригоди позивач повинен був повідомити інші підрозділи Національної поліції, які відповідали за безпеку на відповідній ділянці, про відсутність поліцейських на місці пригоди та зобов`язання водіїв вжити заходи безпеки, зокрема для того, щоб інші підрозділи були поінформовані щодо наявності на автошляху пошкоджених транспортних засобів, які становлять загрозу для безпеки дорожнього руху та задля перевірки виконання водіями належних та достатні заходів для забезпечення безпеки дорожнього руху на ділянці, де трапилась дорожньо-транспортна пригода. Невиконання наведених вимог призвело до тяжких наслідків нової дорожньо-транспортної пригоди та загибелі людей.

На думку суду, невиконання позивачем вимог Посадової інструкції є дисциплінарним проступком у розумінні статті 12 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту 4 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку.

За змістом частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Необхідно зауважити, що в спірному випадку судом не встановлено прямого причинно-наслідкового зв`язку між невиконанням позивачем вимог Посадової інструкції та дорожньо-транспортною пригодою, яка трапилась після виконання позивачем вказівки про зняття з місця попередньої дорожньо-транспортної пригоди екіпажу патрульної поліції. Проте неповідомлення позивачем інших структурних підрозділів поліції про наявність на автошляху пошкоджених транспортних засобів, які становлять небезпеку для дорожнього руху, є достатнім для висновку про обґрунтованість застосування до позивача догани за неналежне виконання своїх обов`язків, зокрема піпункту 2.2.1 Посадової інструкції.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір згідно з квитанцією від 21.01.2020 ПН 55 у розмірі 853,41 грн.

Оскільки в задоволені позову відмовлено повністю, судові витрати розподілу та присудженню не підлягають.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач Національна поліція України (ідентифікаційний код 40108578, місцезнаходження: 01024, місто Київ, вул. Академіка Богомольця, 10).

Третя особа Департамент патрульної поліції (ідентифікаційний код 40108646, місцезнаходження: 03048, м. Київ, вул. Ф.Ернеста, 3).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Донець В.А.