Справа № 160/28752/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю КРИВБАСМЕХРЕМОНТ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
29.10.2024 року (до відділення поштового зв`язку таку подано 25.10.2024 року) до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю КРИВБАСМЕХРЕМОНТ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позову зазначено, що порушення граничних строків сплати податкового грошового зобов`язання - не залежило від ТОВ КРИВБАСМЕХРЕМОНТ та не може бути обумовлено його бездіяльністю, а застосування до платників податків наслідків несвоєчасної сплати орендної плати, передбачених підпунктом 16.1.4 та пунктами 57.1, 50.1, 57.3 ПК України можливе лише за наявності безпосередньої вини платника, а відтак вважаємо неправомірним застосування до ТОВ КРИВБАСМЕХРЕМОНТ фінансових санкцій обумовлених наданим актом перевірки.. До того ж, саме доведення такої вини (бездіяльності) платника податків покладено на орган який встановлює таке правопорушення. Отже, контролюючий орган не довів, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Таким чином, умовами які визначають вину особи, у розумінні ст. 112 Податкового Кодексу є: встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання; доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Саме можливість особою дотримуватися правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, однак не вжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання, через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи у вчинені податкового правопорушення. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, то останній не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення відповідно до п. 112.7 ст. 112 Кодексу. Так, умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків. ТОВ КРИВЕАСМЕХРЕМОНТ вважає, що застосування до останнього за таких обставин штрафних санкцій є порушенням принципу стабільності, що передбачений пп.4.1.9 п.4.1 ст. 4 ПК України. ТОВ КРИВБАСМЕХРЕМОНТ зазначає, що чинним законодавством, станом на час термінів сплати, які є предметом перевірки, не було врегульовано питання щодо можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків. Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, та переліків документів на підтвердження, затверджений наказом Міністерства фінансів від 29 липня 2022 року №225, набрав чинності лише 06 вересня 2022 року. При цьому, період акта перевірки включає в себе податковий період - 2022 рік. Отже, правове регулювання позбавило ТОВ КРИВБАСМЕХРЕМОНТ права, у разі необхідності, довести неможливість виконання платником податків обов`язків, визначених у пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, станом на дату прострочених термінів сплати податкового зобов`язання. Відтак, ТОВ КРИВБАСМЕХРЕМОНТ наголошує, що в умовах дії введення воєнного стану, з огляду на діюче станом на час граничних термінів сплати податкового зобов`язання, - платник податків опинився в ситуації правової невизначеності. Отже позивач вважає, що контролюючий орган діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дій, невраховуючі необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав платника податків і цілями, на досягнення яких спрямована така дія, а тому висновки акта перевірки є протиправними і підлягає скасуванню.
25.11.2024 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив де зазначено, що відповідач не подав будь - якого доказу на спростування зазначених в позовній заяві обставин. Отже висновки, зазначені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.10.2024 року зазначена вище справа розподілена та 30.10.2024 року передана судді Пруднику С.В.
В період з 30.12.2024 року по 12.01.2025 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній основній відпустці.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом установлено, матеріалами справи підтверджено, що позивачем, товариством з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» самостійно задекларовано податкові зобов`язання за 2022 і 2023 роки, у деклараціях, які подані платником у встановлені Кодексом терміни.
Протягом 2022 та 2023 років ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» надано податкову звітність по орендній платі за землю:
Відповідачем, 12.04.2024 проведено камеральну перевірку ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ», якою встановлено порушення вимог п.287.3 ст.287, п.п.а п.50.1 ст.50 та пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу щодо строків сплати узгоджених податкових зобов`язань з орендної плати за землю, а саме по строкам нарахування:
Камеральною перевіркою щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового, зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» встановлено порушення позивачем п.287.3 ст.287, пункту 50.1 ст.50, та п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ, в частині недотримання граничних строків сплати узгоджених сум грошових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб за 2022 - 2023 роки в сумі 576 980,60 грн., у зв`язку з чим пред`явлено штраф у розмірі 10% в сумі 57 698,06 грн., та за 2023 рік в сумі 39 971,59 грн., у зв`язку з чим пред`явлено штраф у розмірі 5% в сумі 1998,58 грн.
Вважаючи спірні податкові повідомлення-рішення відповідача протиправними та такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, позивач звернулася з даним позовом до суду.
Щодо вирішення справи по суті, суд вказує наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.
Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Згідно з п.п. 16.1.3. п. 16.1 ст. 16 Кодексу, платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Відповідно до п.п. 16.1.4. п. 16.1 ст. 16 Кодексу, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з вимогами ст.269 платники орендної плати - землекористувачі (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди.
Базою оподаткування є нормативна грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельної ділянки, нормативну грошову оцінку якої не проведено.
Згідно з вимогами пункту 286.2 статті 286 Кодексу, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій.
Податкова декларація - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках визначених Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплати грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору (п.46.1 ст. 46 Кодексу).
Відповідно до п.49.1. ст.49 Кодексу податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.
Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності (п.49.2 ст.49 Кодексом).
Відповідно до п. 54.1 ст. 54 Кодексу крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня (п.п. 14.1.39 п. 14.1 ст.14 Кодексу).
Строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно. Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою (п.31.1 ст.31 ПКУ).
У відповідності до п.38.1 п.38 Кодексом виконання податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
Не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків (п.56.11 ст.56 Кодексу).
Відповідно до п.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПКУ податковий борі - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом с і рок, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом
Згідно з п.п. 14.1.152 п.14.1 ст.14 ПКУ погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.
Податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця (п.287.3 ст.287 Кодекс).
У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку та сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку (п.50.1 ст.50 Кодексу).
Джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника), за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу (п.87.1 ст.87 ПКУ).
Згідно п.87.9 ст.87 ПКУ у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Пунктом 131.2 ст. 131 ПКУ передбачено, що при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені.
Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.
Пунктом 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ, встановлено, що тимчасового на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Порядок виконання у період воєнного стану платником свого обов`язку, зокрема, щодо дотримання термінів сплати податків і зборів, подання звітності встановлено п.69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ (у редакції Закону України «Про внесення змін до Податкового Кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної структури України» від 13.12.2022 №2836-ІХ (далі Закон №2836).
Законом №2836 встановлено нові граничні строки, які застосовуються з 27.05.2022 щодо подання звітності та сплати податків, зборів, платежів, для платника податків, які мали можливість своєчасно виконувати свої податкові зобов`язання при дотриманні яких такі платники звільняються від відповідальності, зокрема: 1 серпня 2022 року вважається останнім днем (граничним) днем сплати податків, зборів, платежів:
- для авансового внеску за 1 квартал 2022 року з транспортного податку та податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки;
- для місячного звітного (податкового) періоду, за звітні (податкові) періоди січень- травень 2022 року (ПДВ, єдиний податок третьої групи зі ставкою 2 відсотки, рентна плата за землю, податку на прибуток (платниками податків, які застосовують місячний (податковий) період відповідно до п.п. 133.4.3 п. 133.4 ст.133 Кодексу).
Отже суб`єкт господарювання, який має можливість своєчасно виконувати податкові зобов`язання щодо дотримання термінів сплати плати за землю, звільняється від відповідальності за порушення термінів сплати за землю За період січень-травень 2022 року, за умови його сплати не пізніше 01 серпня 2022 року.
Відповідно до статті 21 Податкового Кодексу України посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватись Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами, забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень, не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій, не допускати розголошення інформації з обмеженим доступом, що одержується, використовується, зберігається під час реалізації функцій, покладених на контролюючі органи, надавати відкриту податкову інформацію в порядку, встановленому законом.
Як вже зазначено вище, товариством з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» самостійно задекларовано податкові зобов`язання за 2022 і 2023 роки, у деклараціях, які подані платником у встановлені Кодексом терміни.
Протягом 2022 та 2023 років ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» надано податкову звітність по орендній платі за землю:
Відповідачем, 12.04.2024 проведено камеральну перевірку ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ», якою встановлено порушення вимог п.287.3 ст.287, п.п.а п.50.1 ст.50 та пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу щодо строків сплати узгоджених податкових зобов`язань з орендної плати за землю, а саме по строкам нарахування:
Камеральною перевіркою щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового, зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб ТОВ «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» встановлено порушення позивачем п.287.3 ст.287, пункту 50.1 ст.50, та п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ, в частині недотримання граничних строків сплати узгоджених сум грошових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб за 2022 - 2023 роки в сумі 576 980,60 грн., у зв`язку з чим пред`явлено штраф у розмірі 10% в сумі 57 698,06 грн., та за 2023 рік в сумі 39 971,59 грн., у зв`язку з чим пред`явлено штраф у розмірі 5% в сумі 1998,58 грн.
Щодо питання можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ».
Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» (далі - Закон № 2836) внесені зміни до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового Кодексу України, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ. справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Відповідно до п.69.1 ст.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового Кодексу України Кодексу разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Наказом Міністерства фінансів України 29 липня 2022 року № 225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.
Цей Порядок розроблено відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України (далі - Кодекс) з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.
Дія цього Порядку поширюється на платників податків - фізичних осіб - резидентів України, зокрема самозайнятих осіб, юридичних осіб (резидентів і нерезидентів України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування, та на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.1 розділу 2 Порядку підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:
1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;
2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;
3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах;
4) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:
посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;
юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.
5) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження / знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;
6) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.
Відповідно до п. 3 розд. II Порядку № 225, у разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості (крім виконання обов`язку щодо реєстрації акцизних накладних та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, не є акцизними складами пересувними тощо) разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим Порядком № 225.
Наказом № 225 також визначено перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема, щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.
Разом з тим, статтею 6 Конституції України встановлено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст.19 Конституції України).
Отже, рішення про можливість чи неможливість своєчасного виконання платником податкового обов`язку щодо дотримання сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, повинно прийматися контролюючим органом за результатами розгляду всіх наданих підтверджуючих документів та підстав про такі обставини.
Контролюючий орган має встановити причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації, безпосереднім впливом таких саме обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку у кожному окремому, конкретному підході.
Тобто, при прийнятті рішення про можливість чи неможливість своєчасного виконання платником (його відокремленим підрозділом) податкового обов`язку (діяльності (операцій) визначених податковим законодавством 0, в тому числі і по окремому напрямку (податку, збору, платежу, об`єкту оподаткування, інше), контролюючим органом повинен враховуватись індивідуальний підхід до кожного платника податку з урахуванням усіх підтверджуючих документів та підстав.
Між тим, відповідно до пункту 1 розділу II Порядку № 225, серед переліку підстав неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) відсутня така підстава, як неплатоспроможність платника податків.
Згідно даних «Журналу реєстрації Рішень/попередніх рішень щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку» ІКС «Податковий блок» по TОB «КРИВБАСМЕХРЕМОНТ» відсутня інформація про надання платником заяви про неможливість виконання податкових зобов`язань.
Згідно із ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У рішенні по справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно із його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З огляду на викладене вище, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову товариства з обмеженою відповідальністю КРИВБАСМЕХРЕМОНТ.
Враховуючи відмову у задоволені позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю КРИВБАСМЕХРЕМОНТ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовити повністю.
Судові витрати стягненню не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник