Справа № 120/757/25
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2025-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 січня 2025 р. Справа № 120/757/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Козятинської міської ради про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

21.01.2025 до суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Хейніс О.Г., до Козятинської міської ради про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Щодо статусу позивача та викладу обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві, з поміж іншого, в обов`язковому порядку зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи. При цьому суд зазначає, що якщо стороною спору є фізична особа, яка має статус підприємця і такий статус пов`язаних із предметом даного спору, то в позовній заяві має бути про це зазначено.

Із тексту позовної заяви слідує, що позивач звернулась до суду з цим позовом як фізична особа. Однак суд звертає увагу на те, що виходячи із долучених до позовної заяви матеріалів, спірні правовідносини пов`язані із позивачем саме як з фізичною особою-підприємцем, статус якої підтверджується долученою до позову копією свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця серії В03 №065911 від 03.09.2007.

Також, як вбачається із оскаржуваного листа відповідача, позивачу було відмовлено у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об?єкта будівництва на земельній ділянці для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, саме як фізичній особі-підприємцю.

Тобто, зі змісту позовної заяви слідує, що предмет розгляд даної справи безпосередньо пов`язаний із здійсненням позивачем підприємницької діяльності на земельній ділянці, на якій позивач виявила намір здійснити будівництво об`єкта нерухомості.

Ба більше, попереднє рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23.01.2020 у справі №120/3497/19-а між тими самими сторонами, на яке позивач першочергово посилається як на підставу своїм вимог, якраз і було ухвалено за позовом саме фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

З огляду на викладене суд доходить висновку, що позивачу необхідно уточнити свій процесуальний статус у даній справі (фізична особа чи фізична особа-підприємець), або ж навести додаткові обґрунтування (надати пояснення) щодо того, чому позивач вважає, що в цьому спорі вона звертається до суду саме як фізична особа (наприклад у разі припинення нею підприємницької діяльності, або за інших обставин).

При цьому, у випадку якщо позивач дійсно припинила свою підприємницьку діяльність, то останній необхідно обґрунтувати, чи продовжують в такому разі існувати спірні правовідносини пов`язані із використанням нею земельної ділянки з кадастровим номером :00:011:0013 за її цільовим призначенням на підставі договору суборенди землі від 25.03.2015, укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 , та можливістю проведення нею будівництва об`єкта нерухомого майна (торгового приміщення), про видачу містобудівних умов та обмежень щодо якого і виник даний спір.

2. Щодо строку звернення до суду.

Відповідно до положень статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен дізнатися, що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач оскаржує рішення Козятинської міської ради Вінницької області про відмову у наданні їй містобудівних умов та обмежень для проектування об?єкта будівництва на земельній ділянці для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, кадастровий номер :00:011:0013, площею 906 кв.м, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , викладене у листі №1317/24 від 03.07.2024.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернулась 17.01.2025 (згідно відмітки на поштовому конверті), тобто з пропуском шестимісячного строку звернення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Натомість всупереч ч. 6 ст. 161 КАС України позивач не додала до матеріалів позову заяви (клопотання) про поновлення такого строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного із наданням доказів поважності причин його пропуску, або ж обґрунтувати обставини які свідчать про те, що даний позов подано позивачем з дотриманням строків, визначених ч. 2 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 172, 256 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Козятинської міської ради про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 10-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу (представнику позивача).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович