Справа № 520/36919/23
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2025-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року

м. Київ

справа № 520/36919/23

адміністративне провадження № К/990/21089/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шарапи В.М.,

суддів - Берназюка Я.О., Єзерова А.А.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2024 року у складі колегії суддів: Присяжнюк О.В. (головуючий), суддів: Любчич Л.В., Спаскіна О.А. у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

1. Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Харківської міської ради щодо неприйняття рішення з питання розгляду по суті клопотання (заяви) ОСОБА_1 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки, орієнтовною площею 0,1 га, за адресою: АДРЕСА_1 (біля земельної ділянки з кадастровим номером :12:040:0017), для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

- зобов`язати Харківську міську раду розглянути по суті клопотання (заяву) ОСОБА_1 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки, орієнтовною площею 0,1 га, за адресою: АДРЕСА_1 (біля земельної ділянки з кадастровим номером :12:040:0017), для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та прийняти відповідне рішення.

2. Харківський окружний адміністративний суд рішенням від 3 квітня 2024 року, позов задовольнив.

3. Другий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 15 травня 2024 року апеляційну скаргу повернув скаржнику.

Повертаючи апеляційну скаргу, апеляційний суд виходив із того, що апеляційну скаргу підписано особою, якою до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують її право на вчинення таких дій і не надано доказів наявності повноважень діяти в порядку самопредставництва, у зв`язку з чим відсутні підстави для прийняття до розгляду цієї апеляційної скарги, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.

4. Суд апеляційної інстанції встановив, що:

4.1 Апеляційна скарга від імені Харківської міської ради підписана Августинюк В.І., як представником відповідача.

Однак, відповідно до інформації з реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців стосовно Харківської міської ради, щодо відомостей про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо Августинюк В.І. не визначено.

Доказів щодо уповноваження Августинюк В.І. на вчинення будь-яких процесуальних дій у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до суду не надано.

Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:

5. Не погоджуючись із ухвалою суду апеляційної інстанції, Харківська міська рада звернулася із касаційною скаргою, у якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до Другого апеляційного адміністративного суду.

5.1 На обґрунтування касаційної скарги скаржник вказує на те, що суд апеляційної інстанції не врахував висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року (справа №303/4297/20).

6. Позивач відзив на касаційну скаргу не подав. Ухвалу про відкриття провадження у справі отримав 16 липня 2024 року.

Висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:

7. Верховний Суд перевірив доводи касаційної скарги, правильність застосування судами норм матеріального права та дійшов таких висновків.

8. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

9. Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

10. Частиною сьомою статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

11. Частиною першою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

12. Відповідно до частини третьої статті 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

13. Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

14. При цьому, документи, що підтверджують повноваження представників, визначені статтею 59 КАС України.

15. Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 8 червня 2022 року (справа №303/4297/20) зазначила, що згідно з пояснювальною запискою до законопроєкту від 15 жовтня 2019 року № 2261 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення в суді», який 18 грудня 2019 року ухвалили як Закон № 390-IX, право юридичної особи на особисте представництво у судах штатними працівниками скасувала реформа трьох процесуальних законів 2017 року, що негативно вплинуло на можливість юридичної особи здійснювати самопредставництво. Крім того, у кримінальному процесі збереглася можливість реалізації права на самопредставництво юридичної особи її працівником (частина друга статті 58 Кримінального процесуального кодексу України). Тому, ухвалюючи Закон № 390-IX, парламент поширив інститут самопредставництва юридичної особи в суді не тільки на її керівника або члена виконавчого органу, як це було, починаючи з 15 грудня 2017 року, але й на будь-яку іншу особу, уповноважену на це за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

16. Колегія суддів Верховного Суду погоджується з аргументом заявника касаційної скарги про те, що частина третя статті 55 КАС України (у редакції Закону № 390-ІХ) передбачає за правилами самопредставництва можливість участі юридичної особи у справі через її працівника. Він має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом). При цьому, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні, статуті (як установчому документі) чи трудовому договорі (контракті) було визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) в порядку самопредставництва.

17. З матеріалів справи, що розглядається встановлено, що позовну заяву від імені Харківської міської ради підписано Августинюк В.І.

18. На підтвердження повноважень Августинюк В.І. на підписання апеляційної скарги до останньої приєднано копію посвідчення №2823, завірену копію посадової інструкції головного спеціаліста-юрисконсульта сектору правового забезпечення з питань містобудування, архітектури та земельних відносин відділу правового забезпечення Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, затверджену 4 січня 2022 року директором цього департаменту Колесником С.В. та завірену копію Положення про Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 8 скликання від 9 грудня 2020 року № 7/20 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання», зі змінами.

19. Відповідно до пункту 2.1.13 посадової інструкції, головний спеціаліст-юрисконсульт сектору правового забезпечення з питань містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради здійснює самопредставництво (у тому числі за резолюцією міського голови) Харківської міської ради, її виконавчого комітету, Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, Інспекції з благоустрою Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради і служби містобудівного кадастру міста Харкова Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради, інших виконавчих органів Харківської міської ради у місцевих, апеляційних судах та у Верховному Суді у цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справах з питань, віднесених до повноважень сектору, та з інших питань за дорученням керівництва Департаменту.

20. Пунктом 2.1.15 посадової інструкції визначено, що головний спеціаліст-юрисконсульт здійснює розробку та подальше оформлення (подання, підписання і т.п) позовних заяв, скарг, відзивів, відповідей на відзиви, заперечень, клопотань, та складання інших заяв із процесуальних питань з усіма правами, що передбачені законодавством, учасникам справи до місцевих, апеляційних судів та до Верховного Суд від імені, зокрема, Харківської міської ради.

21. Відповідно до визначень, наданих пунктами 5, 6 частини першої статті 4 КАС України адміністративне судочинство - діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом; судовий процес - правовідносини, що складаються під час здійснення адміністративного судочинства.

22. Колегія суддів Верховного Суду, звертаючись до теорії процесуального права, зазначає, що судовий процес - це сукупність процедур або дій, що здійснюються перед судовим органом для вирішення конфлікту між різними сторонами, що застосовують чинне законодавство. Зазвичай судові процеси починаються з подання позову, де за ними йде відповідь на позов, розгляд справи по суті, оскарження судового рішення в апеляційному та касаційному порядку тощо.

23. Отже судовий процес необхідно розуміти як сукупність всіх процесуальних дій, здійснених як учасником справи (подання заяв, клопотань, доповнень, прийняття участі в судовому розгляді справи, оскарження судових рішень тощо) так і судом під час здійснення судочинства (ухвалення судових рішень як процесуальних так і по суті спору, розгляд справи по суті у судовому засіданні або в письмовому провадженні тощо).

24. За змістом частини третьої статті 44 КАС України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

25. Відповідно до частини десятої статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

26. З огляду на зазначене, оцінюючи посадову інструкцію головного спеціаліста-юрисконсульта, на посаді якого на час звернення до суду перебувала Августинюк В.І. , на предмет наявності в неї повноважень підписувати апеляційну скаргу, колегія суддів Верховного Суду враховує, що головному спеціалісту-юрисконсульту надано право брати участь у порядку самопредставництва підприємства у судових процесах, що відбуваються у місцевих (загальних, господарських, адміністративних), апеляційних (загальних, господарських, адміністративних) судах, Верховному Суді, Вищому антикорупційному суді та інших судах, визначених Законом України «Про судоустрій і статус суддів» з усіма процесуальними правами, наданими Харківською міською радою як учаснику справи відповідно до його процесуального статусу (у цьому випадку стороні у справі -відповідачу), а отже Августинюк В.І. мала право подавати та підписувати апеляційну скаргу, що регламентує інститут самопредставництва.

27. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 7 вересня 2023 року (справа №320/508/23).

28. За вимогами частини третьої статті 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

29. Рішення суду апеляційної інстанції не відповідає зазначеним вимогам, прийняте з порушенням норм процесуального права.

30. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

31. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

32. У пункті 36 рішення «Беллет проти Франції» (Bellet v. France № 23805/94) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

33. Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom № 8225/78), пункт 96 рішення у справі "Кромбах проти Франції" (Krombach v. France № 29731 /96).

34. Відповідно до частини першої статті 353 КАС України, підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Керуючись статтями 3, 44, 55, 57, 242, 341, 345, 349, 353, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради задовольнити.

Ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до цього ж суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.М. Шарапа

Судді: Я.О. Берназюк А.А. Єзеров