Справа № 320/5656/20
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 січня 2025 року Справа № 320/5656/20
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 320/5656/20 за позовом ОСОБА_1 (надалі - позивач; реєстрація: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кабінету Міністрів України (надалі - відповідач 1; вул.Грушевського 12/2, м.Київ, 01008), Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

06.07.2020 вх.5841/20 позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду звернувся з позовом до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ-10827672 та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- визнати протиправною бездіяльність Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ-10827672 та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не вжиття відповідних заходів реагування за обставинами та фактами, викладеним у зверненні ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ-10827672 та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- визнати протиправною бездіяльність Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича щодо не вжиття відповідних заходів реагування за обставинами та фактами, викладеними у зверненні ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ-10827672 та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не надання роз`яснення порядку оскарження прийнятого рішення у відповіді Управління з питань роботи із зверненнями громадян Секретаріату Кабінету Міністрів України згідно вимог ст. 15 Закону України «Про звернення громадян»;

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не надання відповіді на звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ -10827672 за підписом Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України повторно розглянути звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, вжити заходів реагування з урахуванням обставин встановленим судом та подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення;

- зобов`язати Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича повторно розглянути звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, вжити заходів реагування з урахуванням обставин встановленим судом та подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

08.07.2020 суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О. адміністративну справу №320/5656/20 за позовом до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії ухвалила судове рішення: передати за підсудністю Окружному адміністративному суду м. Києва (ЄДРСР 90258388).

13.08.2020 вх.№320/5656/20 адміністративний позов зареєстрований в Окружному адміністративному суду м. Києва.

20.08.2020 суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Качур І.А. прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а також одночасно зобов`язав зобов`язати позивача подати до суду протягом п`ятиденного терміну з моменту отримання ухвали суду: власне письмове підтвердження того, що у провадженні судів України або іншого органу, який у межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та немає рішення цих органів з такого спору (ЄДРСР 91123253).

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований, утворений Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. На виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» та визначає порядок передачі не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджений Порядок передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (ОАСК).

На виконання п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ, Окружний адміністративний суд міста Києва скерував за належністю матеріали справи № 320/5656/20 до Київського окружного адміністративного суду (лист 11.12.2023 №03-19/36871/23 на 50 арк).

Згідно з пунктами 4-7 Порядку №399 на розгляд та вирішення судам належать передачі судові справи, що не розглянуті ОАСК та передані до Київського окружного адміністративного суду, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ належать передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, що належать передачі судам, мають бути зареєстровані у базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX та Порядку №399 на підставі Акта приймання-передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 07.01.2025, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 07.01.2025 №01-19/93/25 до Черкаського окружного адміністративного суду передано 244 судові справи (у тому числі адміністративну справу №320/5656/20 - вх. №856/25 від 08.01.2025). Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2024 адміністративна справа №320/5656/20 (22.01.2025 вх.№3081/25) передана судді Л.В.Трофімовій, у зв`язку з чим суддя приймає справу до свого провадження.

У рішенні ЄСПЛ від 18.01.2024 у справі «Миронюк та інші проти України» (заява № 10853/16 та 2 інші заяви - див. перелік у додатку - сума, присуджена заявнику ОСОБА_2 в якості відшкодування моральної шкоди (3 000 в євро - заява 55637/18 від 05.11.2018 https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/974_k01#Text).

Згідно з ч. 2 статті 35 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Позивач просить визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України, проте 23.06.2020 надсилає звернення (реєстраційний № ФИ-10827672) до Секретаріату КМУ, який не визначений учасником адміністративної справи.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Позивач формує суперечливу вимогу: визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не надання відповіді на звернення ОСОБА_1 (особи з інвалідністю війни) від 23.06.2020, яке подане через Урядовий контактний центр реєстраційний № ФИ -10827672 за підписом Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича та порушенням ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Позивач у додатку до позовної заяви надає повідомлення Секретаріату КМУ, проте просить визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не надання роз`яснення порядку оскарження прийнятого рішення у відповіді Управління з питань роботи із зверненнями громадян Секретаріату Кабінету Міністрів України, яке не визначено учасником справи.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

Усупереч вимог п.4 ч.5 ст.160 КАС України позивач не зазначив яке порушене право допущено кожним із обраних відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права. У позовній заяві не вказаний зміст і характер порушеного права позивача.

Відповідно до пунктів 4 та 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, що є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (висновки у постановах від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Повноваженнями суду під час вирішення справи передбачені статтею 245 КАС України.

Кабмін та інші органи державної влади, які не зареєстровані як юридичні особи, звільнять від обов`язку реєструватися в Електронному суді задля обміну з судом процесуальними документами. Не є юридичною особою Кабінет Міністрів України (юридичною особою є Секретаріат КМУ). ДСА розробила механізм, за яким вже зареєстровано електронні кабінети деяким територіальним органам держвлади без ідентифікаційного коду (https://sud.ua/uk/news/publication/282366-kabmin-osvobodyat-ot-obyazannosti-zaregistrirovatsya-v-elektronnom-sude-i-ukazyvat-identifikatsionnyy-kod-poskolku-on-ne-yavlyaetsya-yuridicheskim-litsom).

У позовній заяві ОСОБА_1 стверджує: позивач отримав відповідь (проте доказ щодо дати і способу отримання не зазначає) від Управління з питань роботи із зверненнями громадян Секретаріату Кабінету Міністрів України, якою повідомлено про скерування електронного звернення до Офісу Генерального прокурора, але звернення не направлене до Верховної Ради України. Позивач переконаний, що відповідь - є прийнятим рішенням, позивач розраховував на створення відповідної комісії на державному рівні, проте не вказує у якому складі і за участі яких саме суб`єктів публічної адміністрації та якого профільного Комітету Верховної Ради України, що потребує обгрунтування у контексті повноважень щодо спірних правовідносин з проведення перевірки та ініціювання заслуховування матеріалів КП №0001109, позаяк звернення від 23.06.2020 надіслане 24.06.2020 до Офісу Генерального прокурора.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Позивачеві варто врахувати ст.49 КАС України щодо залучення інших учасників.

Кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, що не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

До позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті (ч.1 ст.161 КАС України). Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.4 ст.161 КАС України).

Суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 , 161 КАС України.

Мета судового контролю - захистити порушене право відповідної особи (позивача), виправити можливу помилку суб`єкта владних повноважень, вказати суб`єкту владних повноважень на неможливість вчинення такої помилки у майбутньому, забезпечити принцип правової визначеності для всіх осіб, які потраплятимуть у аналогічні відносини у майбутньому (https://supreme.court.gov.ua/userfiles/media/new_folder_for_uploads/supreme/2022_11_04_Bernazuk.pdf).

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Верховний Суд висновує у справі №6-951цс16: вимога вчинити дії у майбутньому не може бути задоволена, оскільки захисту належить тільки порушене право.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 2, 160, 161, 169, 241, 248, 256, 257, 262, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження адміністративну справу № 320/5656/20 за позовом ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, залишивши позовну заяву без руху.

Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, зокрема: обгрунтувати зміст і характер порушеного права кожним із обраних відповідачів; надати обгрунтоване клопотання про залучення третіх осіб на стороні позивача чи відповідача; повідомити чи подавались інші звернення через Урядовий контактний центр, окрім 23.06.2020, позаяк у відзиві (стор. 4) стверджує представник: «позивач звернувся зі скаргою на дії посадових осіб прокуратури».

Запропонувати позивачу та іншим учасникам (особі, яка діє від імені та в інтересах КМУ з урахуванням загальнодоступності судових рішень в ЄДРСР) надати до суду протягом десяти днів з дати оприлюднення/отримання ухвали актуальні пояснення (відомості, документи, оновлені дані, реєстраційні відомості, адреси листування) стосовно учасників та щодо спірних правовідносин у контексті сприяння у розгляді справи.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Копію ухвали направити позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА