Справа № 160/21954/24
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кучугурної Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сидорчук Іван Сергійович, до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сидорчук Іван Сергійович, до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 19.07.2024 № 91-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваним у цій справі наказом позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження. Позивач уважає, що це наказ прийнято протиправно, оскільки висновок дисциплінарної комісії, яким рекомендовано розглянути питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження є необґрунтованим та безпідставним, в оскаржуваному наказі відсутнє чітке зазначення якими діями чи бездіяльністю позивач неналежно виконала свої обов`язки, які саме конкретні акти органів державної влади, накази та доручення керівників, прийнятих у межах їх повноважень були неналежно виконані позивачем. Позивач зазначає, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у виді зауваження до позивача було застосовано за порушення нею п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII. В той же час, позивач звертає увагу на те, що за наведеною нормою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень. Крім цього, за доводами позивача, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не зазначає, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивачем. Сам по собі вхід до облікової картки даних ФОП ОСОБА_2 , який є чоловіком позивачки, не спричинив жодних негативних наслідків, переглянута нею інформація була використана виключно для заповнення щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та не передавалась третім особам, відповідачем також не встановлено таких наслідків. Підсумовуючи викладене вище, позивач дійшов висновку, що матеріали дисциплінарної справи щодо неї не підтверджують наявність у діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Позовна заява не відповідала вимогам, установленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), тому ухвалою суду від 19.08.2024 була залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме, для доплати суми судового збору у розмірі 968,96 грн.
06.09.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач заперечує проти позовних вимог, і вказує про те, що оскаржуваний у цій справі наказ є законним і прийнятим відповідно до норм чинного законодавства. Дисциплінарне провадження здійснено на підставі та порядку визначеному законодавством, а вид дисциплінарного стягнення застосовано на підставі належних доказів, що підтверджують порушення позивачем законодавства та з дотриманням умов, а також з урахуванням характеристики державного службовця, та виду вчиненого проступку. Так, дисциплінарною комісією було встановлено, що позивачем здійснювались протиправні дії щодо перегляду даних з ІКС, при відсутності для цього функціональної потреби, а така потреба й не могла бути, оскільки наказом ГУ ДПС у Дніпропетровській області врегульовано потенційний конфлікт інтересів, а тому такі дії вчинялись умисно з повним розумінням всіх негативних наслідків позивачем. Крім цього, позивачем не зазначено який саме пункт затвердженої начальником Головного Управління ДПС у Дніпропетровській області посадової інструкції державного службовця обумовлював необхідність перегляду облікових даних ОСОБА_2 (чоловіка позивача), код НОМЕР_1 , та поданої ним звітності.
11.09.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримала доводи, наведені в обґрунтування позовних вимог.
Ухвалою суду від 23.01.2025 у задоволенні вказаної заяви було відмовлено.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
03 червня 2024 року управлінням з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надано в.о. начальнику Головного управління ДПС у Дніпропетровській області доповідну записку № 778/04-36-14-15, в якій зазначалось, що на виконання вимог розпорядження в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 07.03.2024 № 32-р «Про проведення тематичної перевірки» робочою групою проведена тематична перевірка щодо можливого порушення працівниками управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (надалі - Закон 1700), Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (надалі Правила 52) та Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216.
Перевірку проведено на підставі інформації та матеріалів, отриманих від управлінь ГУ ДПС та ДПС України, інформації з ІКС «Податковий блок», а також пояснень отриманих від працівників управління податкового аудиту ГУ ДПС.
За результатами проведення перевірки складено акт від 05.04.2024 № 19/04-36-14-15 (далі Акт 19/04).
За результатами тематичної перевірки робочою групою ГУ ДПС встановлено порушення, зокрема, головним державним інспектором Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешнею Ларисою норм наказу ДПС України від 02.09.2019 № 52 «Про затвердження Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби» (зі змінами), а саме:
-порушено п.п. 3.6 п. З Правил, щодо зобов`язання вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю;
-порушено п.п. 5.3 п. 5 Правил, щодо заборони використовувати свої повноваження або службове становище в особистих (приватних) інтересах чи в неправомірних особистих інтересах інших осіб, у тому числі використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою отримання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб;
-порушено п.п. 6.1 п. 6 Правил, щодо права використовувати ресурси ДПС (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність тощо) тільки в межах посадових обов`язків та доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами;
- порушено п.п. 7.1 п. 7 Правил, щодо заборони використання розголошення персональних даних фізичних осіб, конфіденційну інформацію та іншу інформацію з обмеженим доступом, режим якої встановлено законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», що стала їм відома під час виконання службових обов`язків.
Також, зокрема, головним державним інспектором Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешнею Ларисою порушено норми «Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України», затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216 (із змінами, далі - Порядок №216), а саме зобов`язання користувачів дотримуватися вимог Порядку визначається:
- п.п.7.2 п. 7: використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом ДПС; не передавати інформацію стороннім особам;
- п.п.7.3 п. 7 Порядку визначається: користувачам заборонено використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передача конфіденційної інформації стороннім особам.
Таким чином, за результатами проведеної перевірки встановлено, що, зокрема, головний державний інспектор Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешня Лариса, своїми діями ймовірно порушила вимоги ст. 28 та ст. 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами) в частині обмежень, які стосуються заборони використання в своїх особистих цілях конфіденційної та іншої інформації з обмеженим доступом, що стала відома у зв`язку з виконанням службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом, що може свідчити про наявність в їх діях складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 ст. 172-8 КУпАП.
У зв`язку з зазначеним в доповідній записці № 778/04-36-14-15 від 03.06.2024, керуючись вимогами розділу VIII Закону України від 10 грудня 2015 № 889-УІІІ «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (із змінами) за не дотримання вимог Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (із змінами) та порушення норм «Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України», затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216 запропоновано порушити дисциплінарні провадження відносно, зокрема, головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси.
Наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 07.06.2024 № 201-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» було порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси.
Відповідно до протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 1 від 02.07.2024 було, зокрема, вирішено відповідно до наказу в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 07.06.2024 № 201-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», керуючись ст. 68 Закону України №889-VIII «Про державну службу», та пунктом 23 Порядку постанови КМУ № 1039 (зі змінами), розпочати розгляд та формування дисциплінарної справи відносно головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси. У межах строків здійснення дисциплінарного провадження сформувати дисциплінарну справу та здійснити її підготовку для розгляду на засіданні Дисциплінарної комісії. Повідомити головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешню Ларису про порушення відносно неї дисциплінарного провадження та запросити її на наступне засідання Дисциплінарної комісії.
Листом від 02.07.2024 №1466/04-36-01-12 було повідомлено головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешню Ларису про її право надати особисті пояснення щодо порушення Податкового кодексу України та інших нормативних актів з питань, викладених у доповідній управління з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 03.06.2024 № 778/04-36-14-15 в строк не пізніше 08 липня 2024 року. Крім того, з метою з`ясування обставин та причин вчинення дисциплінарного проступку у відповідності до статей 73, 75 Закону запропоновано бути присутнім на засіданні Дисциплінарної комісії, яке відбудеться 09 липня 2024 року о 10 год. 10 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17А, каб. 620 та надати особисті пояснення щодо обставин та причин вчинення дисциплінарного проступку, усвідомлення чи заперечення провини, а також інших питань, які мають значення у справі. Також повідомлено, що з усіма матеріалами дисциплінарної справи позивач може ознайомитись звернувшись до секретаря Дисциплінарної комісії за адресою: м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17а, кабінет 416 у робочі дні з 8 год.00 хв. до 17 год. 00 хв. (у п`ятницю з 8 год.00 хв. до 15 год. 45 хв.).
Листом від 02.07.202 №1468/04-36-01-12, з метою з`ясування обставин та причин вчинення дисциплінарного проступку та відповідно до статей 73, 75 Закону та пункту 31 постанови Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (зі змінами), висловлено прохання начальнику Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Денису Коренєву надати характеристику державного службовця як його безпосереднього керівника і пояснення щодо обставин та причин вчинення дисциплінарного проступку, усвідомлення чи заперечення провини головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси в строк не пізніше 08 липня 2024 року.
При виконанні своїх посадових обов`язків раціонально та дбайливо використовує державну та комунальну власність та уникає надмірних та непотрібних витрат на виконання пп. 5.3 п. 5 Наказу №52.
Відповідно до пп.6.1. п. 6 Наказу №52 інформацію, отриману під час виконання посадових обов`язків, використовувала виключно в межах посадових обов`язків та доручень керівників.
З метою упередження будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів обумовленого діяльністю близької особи її чоловіка ОСОБА_2 , код НОМЕР_1 , який зареєстрований як ФОП, нею було повідомлено про наявність потенційного конфлікту інтересів службовою запискою від 03.08.2022 №4676/04-36-04-11. Результат розгляду повідомлення засвідчив, що конфлікт інтересів не має постійного характеру та може виникнути у зв`язку з виконанням конкретного завдання, доручення, наказу тощо. Відповідно Наказом про врегулювання потенційного конфлікту інтересів №345 від 18.08.2022 року її усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі у його прийнятті під час здійснення повноважень щодо ФОП ОСОБА_2 .
Щодо порушення пп.7.2 та пп. 7.3 п.7 «Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України», затвердженого Наказом ДПС України від 15.05.2020 №216 позивач повідомила, що інформацію, отриману під час виконання посадових обов`язків, використовувала виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією та не передавала стороннім особам.
Враховуючи зазначене, позивач у поясненнях указала, що своїми діями не порушувала вимоги ст. 28 та ст. 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами) в частині обмежень, які стосуються заборони використання в своїх особистих цілях конфіденційної та іншої інформації з обмеженим доступом, що стала відома у зв`язку з виконанням службових повноважень та професійних обов`язків.
При виконанні своїх посадових обов`язків раціонально та дбайливо використовує державну та комунальну власність та уникає надмірних та непотрібних витрат на виконання пп. 5.3 п. 5 Наказу №52.
Відповідно до пп.6.1. п. 6 Наказу №52 інформацію, отриману під час виконання посадових обов`язків, використовувала виключно в межах посадових обов`язків та доручень керівників.
З метою упередження будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів обумовленого діяльністю близької особи, а саме чоловіка ОСОБА_2 , код НОМЕР_1 , який зареєстрований як ФОП, працівником було повідомлено про наявність потенційного конфлікту інтересів службовою запискою від 03.08.2022 №4676/04-36-04-11. Результат розгляду повідомлення засвідчив, що конфлікт інтересів не має постійного характеру та може виникнути у зв`язку з виконанням конкретного завдання, доручення, наказу тощо. Відповідно, Наказом про врегулювання потенційного конфлікту інтересів №345 від 18.08.2022 року її усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі у його прийнятті під час здійснення повноважень щодо ФОП ОСОБА_2 .
Щодо порушення пп.7.2 та пп. 7.3 п.7 «Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно- комунікаційних системах Державної податкової служби України», затвердженого Наказом ДПС України від 15.05.2020 №216 повідомлено, що інформацію, отриману під час виконання посадових обов`язків, ОСОБА_4 використовувала виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією та не передавала стороннім особам.
Враховуючи зазначене, начальник Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області Денис Коренєв вважає, що ОСОБА_4 своїми діями не порушувала вимоги ст. 28 та ст. 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-УІІ «Про запобігання корупції» (зі змінами) в частині обмежень, які стосуються заборони використання в своїх особистих цілях конфіденційної та іншої інформації з обмеженим доступом, що стала відома у зв`язку з виконанням службових повноважень та професійних обов`язків.
Відповідно до протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 2 від 09.07.2024 прийнято рішення рекомендувати застосувати до головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та підготувати відповідне подання Дисциплінарної комісії в.о. начальника ГУ ДПС.
Згідно з поданням Дисциплінарної комісії №944/04-36-14-15 від 11.07.2024, за результатами розгляду дисциплінарної справи № 126 Дисциплінарною комісією зроблено висновок щодо вчинення дій в ІКС «Податковий блок» головним державним інспектором Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешнею Ларисою стосовно близької особи ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який є її чоловіком.
Відповідно до подання Дисциплінарної комісії №944/04-36-14-15 від 11.07.2024, за результатами розгляду дисциплінарної справи № 126 Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність у діях головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності (п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»), а саме, порушення норм п.п.5.1. п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) та порушення вимог ст.43 Закону України від 14.10.2014 №1700-УІІ «Про запобігання корупції».
Крім того, дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (п.1 ч.1 ст. 66, п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-УІІІ (із змінами).
Листом №1576/04-36-01-12 від 11.07.2024 було повідомлено головному державному інспектору Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Ларисі, що дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, на виконання пункту 35 постанови Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (зі змінами), повідомляє, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи №129, 11 липня 2024 року внесено подання в. о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Федаш Наталі. Одночасно наголошено про необхідність надання письмового пояснення, в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Федаш Наталі, відповідно до статті 75 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (зі змінами).
Не погодившись із вказаним наказом в.о. начальника Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області №91-дс від 19.07.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», вважаючи його протиправним, прийнятим із порушенням законодавства, позивач звернулась до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон №889-VIII).
Відповідно до положень частин 1, 3 статті 5 Закону № 889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
За приписами пунктів 1, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Згідно зі статтею 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).
Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (далі - Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.
При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 822/46/18.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16.
Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Так, предметом спору у цій справі є питання правомірності наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 19.07.2024 №91-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким, на підставі подання дисциплінарної комісії №944/04-36-14-15 від 11.07.2024 вирішено застосувати до головного державного інспектора Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешні Лариси стягнення у виді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч. 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Зі змісту вказаного наказу видно, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани є те, що за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, яка полягає у встановленні порушення п.п.5.1 п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, згідно з яким, працівники апарату ДПС та її територіальних органів повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Досліджуючи оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, протокол дисциплінарної комісії від 09.07.2024 №2, суд установив, що відповідачем не зазначено, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивача.
Вчинення дій в ІКС «Податковий блок» головним державним інспектором Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Клешнею Ларисою стосовно близької особи ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який є її чоловіком, не спричинив жодних негативних наслідків, та відповідачем також не встановлено таких наслідків.
Крім того, суд зазначає, що у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.
Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджено наявність у діях позивача усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний у цій справі наказ є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).
Таким чином, позовні вимоги у цій справі є такими, що підлягають задоволенню.
Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає таке.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладені норми, а також задоволення позовних вимог, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає судовий збір у розмірі 968,96 грн.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправним та скасувати наказ від 19.07.2024 № 91-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17А, м. Дніпро, 49600, код ЄДРПОУ ВП 44118658).

Суддя Н.В. Кучугурна